Početna strana
Arthur C. Clarke
![Clarke 1965.](http://web.archive.org./web/20240701190346im_/https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/be/Arthur_C._Clarke_1965_%28cropped%29.jpg/120px-Arthur_C._Clarke_1965_%28cropped%29.jpg)
Sir Arthur Charles Clarke bio je britanski pisac i pronalazač. Uz Isaaca Asimova smatra se najpoznatijim piscem naučne fantastike ali za razliku od njega Clarke se čvrsto drži nauke i njenih realnih dometa i hipoteza. Glavne teme njegovih romana i priča su istraživanje kosmosa, mora i vremena, mjesto čovjeka u svemiru i posljedice ljudskih kontakata sa vanzemaljskim inteligencijama.
Rođen je u Minehead u Somersetu u Engleskoj. Poslije srednje škole, pošto nije imao novca da plati univerzitetsko obrazovanje, zaposlio se kao revizor u jednom ministarstvu. Tokom Drugog svjetskog rata služio je u RAF-u kao specijalista za radare, i učestvovao u izgradnji prvih sistema za rano uzbunjivanje i automatsko navođenje pilota sa zemlje. Njegova jedina ne-naučno-fantastična knjiga Glide Path bazirana je na tom radu. Poslije rata završio je Kraljevski Koledž u Londonu i magistrirao matematiku i fiziku 1948.
Slika dana
Aktuelno
- Glasajte za novi ili predložite naredni istaknuti članak mjeseca
- Pomozite rješavanju statusa slika na Wikipediji
- Proširivanje 1000 članaka koje svaka Wikipedia treba imati
- Projekti
- Portali
- Zatraženi članci
Vijesti
![Promotivni logo Boston Celticsa.](http://web.archive.org./web/20240701190346im_/https://upload.wikimedia.org/wikipedia/bs/thumb/8/8f/Boston_Celtics.svg/120px-Boston_Celtics.svg.png)
- 17. juni – Boston Celticsi pobijedili Dallas Maverickse u finalu NBA lige, osvojivši rekordnu 18. titulu prvaka.
- 10. juni – U avionskoj nesreći blizu Chikangawe u Malaviju nastradalo devetero ljudi uključujući potpredsjednika Saulosa Chilima.
- 7. juni – U općim izborima u Indiji, Nacionalni demokratski savez, na čelu s premijerom Narendrom Modijem, osvojio većinu glasova.
- 23. maj – Generalna skupština Ujedinjenih nacija usvojila rezoluciju kojom se 11. juli proglašava Međunarodnim danom promišljanja i sjećanja na genocid u Srebrenici 1995.
- 19. maj – Predsjednik Irana Ebrahim Raisi, ministar vanjskih poslova Hossein Amir-Abdollahian i još petero ljudi poginuli u padu helikoptera.
1. juli
- 1646 – Rođen Gottfried Wilhelm Leibniz, njemački filozof i matematičar.
- 1863 – Počela Bitka kod Gettysburga, u kojoj je vojska Unije odnijela važnu pobjedu u Američkom građanskom ratu.
- 1961 – Rođena Diana Spencer (na slici), prva supruga Charlesa, princa od Velsa.
- 1962 – Burundi proglasio nezavisnost od Belgije.
- 1997 – Nakon 99 godina vladavine Velike Britanije Hong Kong vraćen Kini.
- 2013 – Hrvatska postala 28. članica Evropske unije.
Citat dana
“ | Ne budite ravnodušni, ravnodušnost je smrtonosna za ljudsku dušu. | ” |
Maksim Gorki |
Wikipedia
Wikipedia je enciklopedijski projekt slobodnog sadržaja na internetu koji razvijaju dobrovoljci pomoću wiki-softvera. Njene članke može mijenjati svako s pristupom internetu.
Prvobitna verzija projekta započeta je 15. 1. 2001, dok je izdanje na bosanskom jeziku započeto 12. 12. 2002. Trenutno postoji više od 50 miliona članaka na više od 300 jezika, od kojih je 93.611 na bosanskom jeziku.
Doprinosi
Članke na Wikipediji zajednički pišu dobrovoljci širom svijeta, a većinu stranica može uređivati svako ko ima pristup internetu. Pritom je neophodno držati se pravila i smjernica koje je usvojila zajednica.
Postoje stranice za pomoć, na kojima je objašnjeno kako se počinju novi ili uređuju postojeći članci, kako se postavljaju i koriste slike itd. U bilo kojem trenutku možete zatražiti pomoć.
Zajednica
Dosad je na Wikipediji na bosanskom jeziku 162.370 korisnika napravilo račun, a od toga je 168 aktivno. Svi urednici su volonteri, koji udružuju napore u okviru različitih tematskih područja. Posjetite Vrata zajednice i saznajte kako i Vi možete pomoći.
Rasprave i komentari o sadržajima članaka dobrodošli su. Stranice za razgovor koriste se za razmjenu mišljenja i ukazivanje na greške kako bi se postojeći članci učinili što boljima i sveobuhvatnijima.
Wikipedia je pohranjena na serverima Fondacije Wikimedia, nekomercijalne organizacije koja upravlja i raznim drugim projektima
Wikirječnik Slobodni rječnik
Wikicitat Zbirka slobodnih citata
Wikiknjige Slobodne knjige i priručnici
Wikizvor Slobodna biblioteka
Wikivijesti Slobodni izvor vijesti
Wikiverzitet Slobodni materijali za učenje
Wikivrste Katalog bioloških vrsta
MediaWiki Razvoj wiki-softvera
Wikipodaci Slobodna baza znanja
Wikimedia Commons Zajedničko skladište
Wikiputovanje Slobodni vodič za putovanja
Meta-Wiki Koordinacija projekata i dokumentacija