Главна страна
Тровање угљен-моноксидом
![CO је гас који настаје као продукт непотпуног сагоревања угљеника из органских материја највише у домаћинствима, индустрији и саобраћају](http://web.archive.org./web/20231103213003im_/https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d6/SMOG_OBSCURES_BIRMINGHAM%27S_SKYLINE._THE_CITY%27S_ABUNDANCE_OF_COAL%2C_IRON_ORE_AND_LIMESTONE_SUPPORTS_U.S._STEEL%27S_TWO..._-_NARA_-_545455.jpg/90px-SMOG_OBSCURES_BIRMINGHAM%27S_SKYLINE._THE_CITY%27S_ABUNDANCE_OF_COAL%2C_IRON_ORE_AND_LIMESTONE_SUPPORTS_U.S._STEEL%27S_TWO..._-_NARA_-_545455.jpg)
Тровање угљен-моноксидом је стање у живом организму настало као последица удисања опасних концентрација угљен-моноксида (CO) у кући, на улици, у саобраћају, индустрији и пољопривреди, услед веома раширене употребе угљеничних горива. Због јаке цитотоксичности за жива бића, CO спада у групу хемијских загушљиваца и највећих загађивача ваздуха. Његов токсични ефекат настаје веома брзо чак и при изузетно малим концентрацијама. Тако је излагање концентрацијама угљен-моноксида од 100 и више ppm праћено симптомима и знацима акутног или хроничног тровања, са могућим тешким последицама по људско здравље. Смртна доза CO за људе износи 1.000-2.000 ppm (0,1-0,2 %) при удисању гаса у трајању од 30 минута. Код високих концентрација угљен-моноксида у удахнутом ваздуху смрт може настати у времену удисања од 1—2 минута.
Угљен-моноксид је гас који настаје као продукт непотпуног сагоревања угљеника из органских материја, као што су уље, нафта и њени деривати, дрво, природни и произведени гас, експлозиви, угаљ или кокс. У току процеса сагоревања вишак угљеника подстиче стварање (CO), а ако има више кисеоника потпуном оксидацијом угљеника настаје угљен-диоксид (CO2). Угљен-моноксид може бити формиран кад год пламен додирне површину која је хладнија од температуре паљења гасног дела тог пламена. Издувни гасови мотора са унутрашњим сагоревањем један су од највећих загађивача атмосфере овим гасом (са 1-14 вол%) затим, следе издувни гасови који настају у току производње гвожђа као и гасови при сагоревању угља у термоелектранама, и у процесу производње у рафинеријама нафте и хемијској индустрији.
Источна вриштећа сова
![Сива подврста источне вриштеће сове](http://web.archive.org./web/20231103213003im_/https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3d/Eastern_Screech_Owl.jpg/90px-Eastern_Screech_Owl.jpg)
Источна вриштећа сова или северноамеричка сова (лат. Megascops asio) мала је врста сове из породице правих сова. Живи претежно у источном делу Северне Америке, од Канаде на северу до Мексика на југу. Највише настањује шумовите пределе и прилагођена је људском фактору више него било која друга сова на континенту, иако често избегава уочавање због својих строго ноктурналних навика.
У оквиру врсте Megascops asio постоји шест подврста које се углавном разликују по боји перја и евентуално величини тела, као и по ареалима које настањују. Највећа подврста је M. a. maxwelliae која настањује просторе од централне Монтане до западног Канзаса, док је најмања подврста M. a. floridanus која живи у Флориди и јужној Џорџији.
Као ни већина сова, ни источна вриштећа сова не прави гнездо већ проналази шупљине у дрвећу, било природне било оне које праве детлићи. Женка полаже 4—6 јаја током априла, а инкубација траје 26 дана. Углавном женка лежи на јајима, док мужјак доноси храну за њу и младунце. Исхрана се састоји од већих инсеката, мањих сисара попут ровчице и младог зеца, глодара и мањих птица, међу којима су сеница, ласта, врабац и грмуш.
Списак добитника Нобелове награде за хемију
![Списак синглова на првом месту Билборд хот 100 листе у 2008. години](http://web.archive.org./web/20231103213003im_/https://upload.wikimedia.org/wikipedia/sr/thumb/e/ed/Nobel_Prize.png/90px-Nobel_Prize.png)
Нобелова награда за хемију je награда коју годишње додељује Краљевска шведска академија наука научницима разних поља хемије. То је једна од пет Нобелових награда успостављених по тестаменту Алфреда Нобела 1895. године, које се додељују за изузетне доприносе у хемији, физици, књижевности, миру, и физиологији или медицини
Овом наградом управља Нобелова задужбина, а додељује је Краљевска шведска академија наука по предлогу Нобеловог комитета за хемију који се састоји од пет чланова које је академија изабрала.
Награда се додељује у Стокхолму на годишњој церемонији 10. децембра, годишњици Нобелове смрти. Сваки добитник добија медаљу, диплому и новчану награду која се мењала током година.
Вести
- 30. октобар — Изгласана је 44. Влада Црне Горе. На дужност премијера ступио је Милојко Спајић а предсједника Скупштине Андрија Мандић. (на слици)
- 28. октобар — Рагби репрезентација Јужноафричке Републике освојила је Светско првенство, победом у финалу против Новог Зеланда с резултатом 12 : 11.
- 16. октобар — Две особе су убијене, а једна повређена у пуцњави која се догодила у центру Брисела.
- 14. октобар — Отворен је ауто-пут Рума—Шабац укупне дужине 24,6 km.
- 8. октобар — Келвин Киптум је оборио свјетски рекорд у маратону за мушкарце.
- 8. октобар — У земљотресу који је погодио Авганистан, страдало је преко 2.000 људи, док је преко 9.000 повређено.
- 7. октобар — Отпочео је Израелско-палестински сукоб, са неколико стотина мртвих и неколико хиљада повређених људи. Израел је прогласио ратно стање.
3. новембар
- 1534 — Енглески парламент усвојио је Акт о супремацији чиме је краљ Хенри VIII постао поглавар цркве, а папи одузета власт над црквом у Енглеској.
- 1812 — Руска војска је поразила одступницу Наполеонове Велике армије у бици код Вјазме.
- 1839 — Британске фрегате су код Кантона потопиле неколико кинеских џунки, чиме је почео Први опијумски рат против Кине.
- 1883 — Српска војска је угушила Тимочку буну.
- 1918 — Побуном морнара Немачке царске морнарице у Килу почела је Немачка револуција.
- 1946 — Јапански цар Хирохито одрекао се, изјавом преко радија, божанских атрибута, а царска власт прешла је на изборни парламент.
- 1957 — СССР је лансирао вештачки сателит Спутњик 2 са псом Лајком на њему.
Да ли сте знали
![Чарли Чаплин, амерички филмски режисер, глумац, сценариста и продуцент британског порекла, један од највећих комичара свих времена](http://web.archive.org./web/20231103213003im_/https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/00/Charlie_Chaplin.jpg/90px-Charlie_Chaplin.jpg)
- … да је Чарли Чаплин (на слици) једном приликом освојио трећу награду на такмичењу за свог двојника?
- … да удаљеност којом радио-таласи путују око Земље делимично зависи од броја Сунчевих пега у датом тренутку?
- … да на планети Земљи има толико злата да је целу прекрије слојем дебљине једног метра?
- … да Ескими имају преко 15 речи зa снег, али ниједну за рат?
- … да су Римљани веровали да зелена салата успављује, те да су је стога давали царевима пред спавање?
- … да су три пса преживела бродолом Титаника, када је у недељу — у ноћи 14/15. априла 1912. године — овај брод ударио о ледени брег?
- … да захваљујући 3D штампи, НАСА може да шаље алатке астронаутима е-поштом?
Изабрана слика
![Главата морска корњача (Caretta caretta) је врста морске корњаче из реда Testudines и фамилије Cheloniidae. Присутна је у целом свету. Просечна јединка је дуга приближно 90 cm и тешка отприлике 135 kg, а највећи забележени примерци су тешки више од 450 kg. Сваштојед је и храни се углавном бескичмењацима са дна. Сматра се угроженом врстом.](http://web.archive.org./web/20231103213003im_/https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d9/Loggerhead_Sea_turtle.jpg/350px-Loggerhead_Sea_turtle.jpg)
Википедија
Википедија је енциклопедијски пројекат слободног садржаја на интернету који развијају и одржавају добровољци помоћу викисофтвера. Чланке на Википедији можете слободно мењати.
Првобитна верзија Википедије започета је 15. јануара 2001, док је издање на српском језику започето 16. фебруара 2003. године у 21:52. Википедија тренутно садржи више од 61,9 милиона чланака написаних на 309 језика, од којих је преко 676.000 на српском језику.
Доприноси
Чланке на Википедији заједнички пишу добровољци широм света, а већину страница може да уређује свако ко има приступ интернету. Притом је неопходно поштовати правила и смернице које је усвојила заједница.
Постоје странице помоћи у којима је објашњено како се израђују нови или уређују постојећи чланци, како се отпремају и користе слике итд. У било којем тренутку можете да затражите помоћ или да се обратите свом ментору.
Заједница
До сада је на Википедији на српском језику 345.226 корисника отворило налог, а од тога је 725 активно.
Сви уредници су добровољци који улажу радне напоре у оквиру различитих тематских целина. Посетите нашу Радионицу и сазнајте како и ви можете помоћи. Дискусије и коментари о садржају чланака су увек добродошли. Странице за разговор користе се за размену мишљења и указивање на грешке како би се постојећи чланци побољшали.
Википедијом руководи Задужбина Викимедија, некомерцијална организација која управља и низом других пројеката:
Викиречник слободни речник
Викицитат слободни цитати
Викикњиге слободни уџбеници
Викизворник слободна библиотека
Викиновости слободне вести
Викиверзитет слободни материјали за учење
Викиврсте директоријум врста
Медијавики развој вики софтвера
Википодаци слободна база знања
Викиостава слободно складиште медија
Википутовање слободни водич за путовања
Метавики координација заједнице