19. јун
19. јун (19.6.) је 170. дан године по грегоријанском календару (171. у преступној години). До краја године има још 195 дана.
Догађаји[уреди | уреди извор]
јун | ||||||
П | У | С | Ч | П | С | Н |
1 | 2 | |||||
3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 |
17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 |
24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 | 30 |
- 1269 — Француски краљ Луј IX је наредио да се сви Јевреји који се нађу у јавности без жуте значке казне са десет ливри сребра.
- 1306 — Војска ерла од Пембрука је поразила шкотску војску Роберта Бруса у бици код Метвена.
- 1586 — Енглески колонисти су напустили острво Роанок, након што нису успели да оснују прво енглеско стално насеље у Северној Америци.
- 1846 — Прва бејзбол-утакмица са успостављеним правилима одиграна у Њу Џерзију.
- 1862 — Конгрес САД забранио ропство на америчким територијама, чиме је поништио пресуду из случаја Скот против Сандфорда.
- 1867 — Републиканци, следбеници Пабла Хуареса, погубили Максимилијана I Хабзбурга, кога је Наполеон III 1864. прогласио за цара Мексика.
- 1885 — У Њујорк је стигао Кип слободе, поклон Француске.
- 1908 — Доласком брода „Касато Мару“ у луку Сантос са 168 јапанских породица почела имиграција Јапанаца у Бразил.
- 1953 — Џулијус и Етел Розенберг, осуђени за шпијунажу у корист СССР, погубљени на електричној столици у америчком затвору Синг Синг.
- 1961 — Кувајт је прогласио независност од Уједињеног Краљевства.
- 1961 — Откривањем натписа са именом Понтија Пилата на ископини римског храма у Цезареји први пут нађен доказ да је он постојао.
- 1965 — Закон о грађанским правима је усвојен у Конгресу САД након филибастера од 83 дана.
- 1965 — Генерал Хуари Бумедијен војним ударом са власти збацио председника Алжира Ахмеда Бен Белу.
- 1970 — Совјетски васионски брод „Сојуз 9“ постигао нови рекорд у дужини боравка у космосу, 17 дана, 16 часова и 59 минута.
- 1975 — Генерални секретар Уједињених нација Курт Валдхајм у Мексико Ситију отворио Прву светску конференцију о положају жена.
- 1987 — У експлозији у гаражи робне куће у Барселони погинуло 12 и рањено више од 30 људи. Одговорност преузела баскијска сепаратистичка организација ЕТА.
- 1988 — У индијском граду Курукшетра погинуло 15, рањено 25 људи у експлозији бомбе коју су поставили екстремисти Сики.
- 1991 — Последњи совјетски војници су напустили Мађарску после 45 година дугог присуства.
- 1995 — Чеченски побуњеници ослободили 1.500 талаца које су држали шест дана и напустили болницу у граду Буђоновск на југу Русије, пошто је с руским властима договорен прекид ватре и наставак мировних преговора о Чеченији.
- 1999 — У Приштини, на згради команде Приштинског корпуса Војске Југославије, подигнута застава УН пошто се ВЈ повукла, а мировне снаге УН преузеле контролу над Косовом и Метохијом.
- 2000 — Британски цариници у луци Довер у камиону-хладњачи открили 58 лешева Кинеза, илегалних емиграната.
- 2003 — Парламент Турске усвојио пакет реформи на плану људских права, последњи у низу закона који би требало да повећају шансе Турске за улазак у Европску унију.
Рођења[уреди | уреди извор]
- 1566 — Џејмс I Стјуарт, енглески краљ. (прем. 1625)
- 1623 — Блез Паскал, француски математичар, физичар и филозоф. (прем. 1662)
- 1865 — Меј Вити, енглеска глумица. (прем. 1948)
- 1877 — Чарлс Коберн, амерички глумац. (прем. 1961)
- 1885 — Стеван Христић, српски композитор, диригент, педагог и музички писац. (прем. 1958)
- 1903 — Лу Гериг, амерички играч бејзбола. (прем. 1941)
- 1905 — Милдред Натвик, америчка глумица. (прем. 1994)
- 1906 — Ернст Борис Чејн, британски биохемичар, добитник Нобелове награде за физиологију или медицину (1945). (прем. 1979)
- 1923 — Живка Матић, српска глумица. (прем. 1998)
- 1930 — Џина Роуландс, америчка глумица.
- 1947 — Салман Рушди, индијско-британско-амерички књижевник и есејиста.
- 1950 — Дарија Николоди, италијанска глумица, сценаристкиња и продуценткиња. (прем. 2020)
- 1953 — Павел Чањи, српско-словачки графичар, сликар и педагог.[1]
- 1954 — Кетлин Тарнер, америчка глумица и редитељка.
- 1955 — Ерол Кадић, српски глумац.
- 1962 — Пола Абдул, америчка музичарка, плесачица, кореографкиња, глумица и ТВ личност.
- 1967 — Бјерн Дели, норвешки скијаш.
- 1972 — Жан Дижарден, француски глумац.
- 1972 — Робин Тани, америчка глумица.
- 1973 — Надија, француска музичарка.
- 1975 — Хју Данси, енглески глумац.
- 1975 — Ентони Паркер, амерички кошаркаш.
- 1978 — Дирк Новицки, немачки кошаркаш.
- 1978 — Зои Салдана, америчка глумица.
- 1983 — Лука Аскани, италијански бициклиста.
- 1983 — Маклемор, амерички музичар.
- 1983 — Марк Селби, енглески играч снукера.
- 1983 — Ејдан Тарнер, ирски глумац.
- 1984 — Пол Дејно, амерички глумац, редитељ, сценариста, продуцент и музичар.
- 1985 — Јаник Боколо, француски кошаркаш.
- 1985 — Наташа Крсмановић, српска одбојкашица.
- 1985 — Кармел Мур, енглеска порнографска глумица.
- 1990 — Хенри Континен, фински тенисер.
- 1990 — Душан Свилар, српски певач.
- 1990 — Брејди Хеслип, канадски кошаркаш.
- 1993 — Артурас Гудаитис, литвански кошаркаш.
- 1995 — Никола Милојевић, српски тенисер.
- 1999 — Џордан Пул, амерички кошаркаш.
Смрти[уреди | уреди извор]
- 1897 — Чарлс Канингем Бојкот, енглески капетан
- 1937 — Џејмс Метју Бари, шкотски писац, аутор прича о Петру Пану (рођ. 1860)
- 1949 — Владимир Назор, хрватски писац (рођ. 1876)
- 1964 — Јован Бијелић, српски сликар (рођ. 1886)
- 1993 — Вилијам Голдинг, енглески писац, добитник Нобелове награде за књижевност 1983. године (рођ. 1911)
- 1994 — Павле Богатинчевић, српски глумац (рођ. 1905)
- 2007 — Клаусјирген Вусов, немачки глумац (познат по улози директора "Клинике Шварцвалд") (рођ. 1929)
- 2014 — Миша Блам, српски џез музичар, композитор и публициста јеврејског порекла (рођ. 1947)
- 2017 — Золтан Сароси, канадски шахиста мађарског порекла (рођ. 1906)
Празници и дани сећања[уреди | уреди извор]
- Српска православна црква слави:
Види још[уреди извор]
Референце[уреди извор]
- ^ „Pavel Čanji”. slovackizavod.org.rs. Приступљено 20. 1. 2022.