![Ploštěnka rodu Dugesia s viditelnou vnitřní anatomií](http://web.archive.org./web/20221105181237im_/https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fb/Dugesia_Turbellaria_wm_%2812%29_anterior.jpg/125px-Dugesia_Turbellaria_wm_%2812%29_anterior.jpg)
Ploštěnci (Platyhelminthes) jsou kmen prvoústých živočichů. Tradičně zahrnují třídu volně žijících ploštěnek a parazitické třídy motolice, tasemnice a jednorodí, ačkoli podle moderní systematiky parazitické skupiny tvoří klad Neodermata, jenž je vnořen v rámci „ploštěnek“. Ploštěnci se objevili zřejmě ve spodních prvohorách a dnes zahrnují přes 26 000 popsaných druhů.
Ploštěnci jsou podlouhlí, dvoustranně souměrní živočichové, přičemž tělní dutina je schizocoelní. Tělo však vyplňuje pouze řídká tkáň mezenchym, velké mezibuněčné prostory pak utvářejí komplex tekutinou naplněných štěrbinek a dutinek. Chybí oběhová a dýchací soustava; transport látek zajišťuje difuze, pro jejíž usnadnění mívají ploštěnci zploštěné tělo a bohatě větvený systém střev. Vylučovacími orgány jsou protonefridie. Pokožku ploštěnek tvoří bičíkatá epitelová tkáň s různě rozmístěnými žlázovými buňkami a nervovými zakončeními, u parazitických tříd však tělo kryje neodermis, jedinečný pokožkový kryt, který zřejmě zapříčinil jejich evoluční úspěch. Nervová soustava ploštěnců vykazuje koncentraci nervových uzlin do hlavové části těla.
Ploštěnky se většinou živí dravě, nebo mrchožravě, potravu pohlcují pomocí ústního otvoru, na který navazuje svalnatý, mnohdy vychlípitelný hltan. Jednorodí jsou typicky vnější parazité ryb a živí se buď pokožkou, anebo krví svých hostitelů. Motolice a tasemnice jsou parazity vnitřních orgánů, přičemž tasemnice přijímají živiny jen prostřednictvím neodermis. Ploštěnci jsou převážně hermafrodité, ale objevuje se i gonochorismus. Reprodukční biologie je velmi komplikovaná a zvláště vnitřní parazité demonstrují složité vývojové cykly zahrnující několik hostitelů, střídání nepohlavního a pohlavního rozmnožování a několika tělních plánů v různých fázích životního cyklu.