1941
Salta a la navegació
Salta a la cerca
![]() | |
Tipus | any civil i Any comú començat en dimecres ![]() |
---|---|
Altres calendaris | |
Gregorià | 1941 (mcmxli) |
Islàmic | 1360 – 1361 |
Xinès | 4637 – 4638 |
Hebreu | 5701 – 5702 |
Calendaris hindús | 1996 – 1997 (Vikram Samvat) 1863 – 1864 (Shaka Samvat) 5042 – 5043 (Kali Yuga) |
Persa | 1319 – 1320 |
Armeni | 1390 |
Rúnic | 2191 |
Ab urbe condita | 2694 |
Categories | |
Naixements Defuncions Esdeveniments Esports Obres Pel·lícules | |
Segles | |
segle xix - segle xx - segle xxi | |
Dècades | |
1910 1920 1930 - 1940 - 1950 1960 1970 | |
Anys | |
1938 1939 1940 - 1941 - 1942 1943 1944 |
Esdeveniments[modifica]
- Països Catalans
- 18 de gener, Barcelona: S'inaugura el Museu Marítim de Barcelona a la vella seu de les Drassanes Reials.[1]
- Resta del món
- Vaga de febrer
- 4 de març, Illes Lofoten: l'exèrcit britànic hi comença l'operació Claymore, Segona Guerra Mundial.[2]
- 24 de maig, Segona Guerra Mundial: batalla de l'estret de Dinamarca[3]
- 22 de juliolː L’emissora Radio España Independiente (“la Pirenaica”), amb programació en català, comença a emetre des de Moscou.[4]
- 6 de setembre, Tercer Reich: les autoritats nazis obliguen a tots els jueus de més de 6 anys a dur sobre la roba una estrella de David amb la paraula Jüde (jueu en alemany).
- 11 de setembre, Washington DC, Estats Units: el president dels Estats Units Roosevelt ordena a l'Armada que dispari contra qualsevol vaixell alemany que navegui entre la costa oriental dels Estats Units i Islàndia, II Guerra Mundial).[5]
- 19 de setembre, EUA: es publica More Fun Comics nº73 que conté la primera aparició d'Aquaman, un superheroi de DC creat per Paul Norris i Mort Weisinger.
- 2 d'octubre, Segona Guerra Mundial: Alemanya inicia, amb l'Operació Tifó, una ofensiva total contra Moscou.
- 7 de desembre, Pearl Harbor, Oahu, illes Hawaii, EUA: l'aviació i la flota japoneses bombardegen aquesta base naval dels Estats Units, la qual cosa provoca que aquest país entri a la Segona Guerra Mundial, atac a Pearl Harbor).
Naixements[modifica]
- Països Catalans
- 1 de gener, Sa Pobla, Mallorca: Simó Andreu Trobat, actor mallorquí.
- 2 de gener, Vidrà, Osona: Maria Dolors Alibés i Riera, escriptora de llibres infantils, historiadora i mestra de professió (m. 2009).[6]
- 13 de gener, Barcelona: Pasqual Maragall i Mira, polític català, 127è president de la Generalitat de Catalunya.
- 27 de març, Santanyí: Antònia Vicens i Picornell, escriptora mallorquina autora de novel·les i reculls poètics.[7]
- 21 d'abril, Vic, Osona: Pilar Bayés i de Luna, dibuixant i ninotaire catalana.[8]
- 1 de juny, Sabadell, Vallès Occidental: Jordi Domènech Soteras, poeta català (2003).[9]
- 19 de juliol, València, l'Horta: Alfons Cucó Giner, professor i polític valencià.
- 28 de juliol, Anglèsː Eulàlia Hortal i Brugués, folklorista catalana que ha treballat en la recuperació de diverses danses empordaneses.[10]
- 30 de juliol, Barcelona, Barcelonès: Rosa Maria Sardà, actriu catalana de teatre, cinema i televisió.[11]
- 1 d'agost, Igualada, Anoia: Jordi Savall i Bernadet, músic català.[12]
- 20 d'agost, l'Hospitalet de Llobregatː Mercè Olivares Soler, líder veïnal de Collblanc-La Torrassa durant la dictadura i la transició.[13]
- 1 de setembre, Barcelona: Tilbert Dídac Stegmann, catedràtic de filologia romànica, professor de literatura i catalanòfil alemany.[14]
- 6 de setembre - València: María Luisa Merlo Colomina, actriu teatral valenciana.[15]
- 21 de setembre, Barcelona, Barcelonès: Núria Feliu, cantant i actriu catalana.[16]
- 27 de setembre, Barcelona: Marina Clotet i Guasch, dirigent veïnal catalana (m. 2006).[17]
- 6 d'octubre, Barcelona, Barcelonès: Lluís Bassat i Coen, publicitari català.
- 5 de novembre, Barcelona, Barcelonès: Jaume Perich, humorista gràfic català.
- 18 de novembre:
- Barcelona, Barcelonès: Xavier Romeu i Juvé, escriptor, professor i polític independentista i marxista català.
- Terrassa, Vallès Occidental: Marta Pessarrodona, poetessa, narradora i crítica literària catalana.[18]
- 21 de novembre, Torrelavit, Barcelona: Rosa Maria Esbert i Alemany, geòloga, pionera en l'estudi del «mal de la pedra» (m. 2011).[19]
- 30 de novembre, Barcelona: Carme Peris Lozano, il·lustradora catalana (m. 2018).[20]
- 1 de desembre, Mequinensa, Baix Cinca: Jesús Moncada i Estruga, escriptor català.
- 2 de desembre, Barcelona: Antònia Gimeno, jugadora i entrenadora de bàsquet catalana.[21]
- 23 de desembre, Carlet, Ribera Alta: Milagros García i Bonafé –o Mila García–, professora, pedagoga i promotora de l'esport.[22]
- Resta del món
- 1 de gener, Stroud, Anglaterra: Martin Evans, genetista i bioquímic anglès.
- 7 de gener, Halifax, Anglaterra: John Ernest Walker, químic anglès.
- 9 de gener, Staten Island, Estats Units: Joan Baez, cantant estatunidenca.
- 21 de gener,
- Boston, Estats Units: Elaine Showalter, crítica literària i acadèmica feminista estatunidenca, creadora de la «ginocrítica».[23]
- Madrid, Espanya: Plácido Domingo, cantant d'òpera espanyol.
- Montevideo, Uruguai: Margarita Percovich, política uruguaiana, militant del Front Ampli.[24]
- 24 de gener, Tel Aviv, Israel: Dan Shechtman, científic israelià.
- 29 de gener, Lake Worth: Robin Morgan, escriptora, professora, activista i teòrica política estatunidenca.[25]
- 19 de febrer, Washington DC, Estats Units: David Gross, físic estatunidenc.
- 14 de març, Emden, Alemanya: Wolfgang Petersen, director de cinema alemany.[26]
- 16 de març :
- Madrid, Espanya: Carlos Giménez, il·lustrador espanyol.
- Parma, Itàlia: Bernardo Bertolucci, director de cinema i guionista italià.[26]
- 26 de març, Frugarolo, Itàlia: Lella Lombardi, pilot de curses de Fórmula 1 italià (m. 1992).[27]
- 29 de març, Filadèlfia, Estats Units: Joseph Hooton Taylor, físic i astrònom estatunidenc.[28]
- 8 d'abril - Derbyshire, Anglaterra: Vivienne Westwood, dissenyadora de moda anglesa, relacionada amb l'estètica punk i new wave.[29]
- 11 d'abril - Cheshire, Anglaterraː Shirley Stelfox, actriu anglesa (m. 2015).[30]
- 12 d'abril, Barking, Anglaterra: Bobby Moore, futbolista anglès (m. 1993).[31]
- 13 d'abril -
- Nova York, Estats Units: Michael Stuart Brown, metge i genetista estatunidenc.[32]
- Blackwood, Caerffili, Gal·les: Margaret Price, soprano gal·lesa (m. 2011).[33]
- 26 d'abril -
- ?: F. Richard Stephenson, astrònom britànic.[34]
- París, França: Claudine Auger, actriu francesa (m. 2019).[35]
- 28 d'abril, Filadèlfia, Estats Units: Karl Barry Sharpless, químic estatunidenc.[36]
- 9 de maig, Cudworth, Regne Unitː Dorothy Hyman, atleta britànica medallista olímpica els anys 1960 i 1964.[37]
- 13 de maig, Pacoima, Estats Units: Ritchie Valens, cantautor i guitarrista estatunidenc (m. 1959).[38]
- 19 de maig, Nova York, Estats Units: Nora Ephron, productora, guionista i directora de cinema estatunidenca.[39]
- 24 de maig, Duluth, Minnesota: Bob Dylan (llavors Robert Allen Zimmerman), cantautor i Premi Nobel de Literatura de l'any 2016.[40]
- 26 de maig, Filadèlfia, Estats Units: Alan Kotok, informàtic estatunidenc.
- 30 de maig, Gènovaː Marisa Solinas, actriu i cantant italiana (m. 2019).[41]
- 31 de maig, Nova York, Estats Units: Louis José Ignarro, farmacòleg estatunidenc.[42]
- 3 de juny, Berlín, Alemanyaː Monika Maron, escriptora alemanya.[43]
- 5 de juny, Buenos Aires, Argentina: Martha Argerich, pianista argentina.[44]
- 9 de juny, Leicester, Anglaterra: Jon Lord, compositor, pianista i organista anglès (m. 2012).[45]
- 10 de juny, Elorrio, País Basc: José Antonio Ardanza Garro, polític basc, lehendakari] d'Euskadi entre 1985 i 1999.[46]
- 12 de juny, Chelsea, Massachusetts (EUA): Chick Corea, músic de jazz estatunidenc (m. 2021).[47]
- 24 de juny, Sliven, Bulgària: Julia Kristeva, filòsofa, escriptora i teòrica de la literatura i del feminisme francesa d'origen búlgar.[48]
- 1 de juliol:
- New Haven, Estats Units: Alfred Goodman Gilman, farmacòleg estatunidenc (m. 2015).[49]
- Timmins, Canadà: Myron Scholes, economista canadenc, Premi Nobel d'Economia de l'any 1997.[50]
- 5 de juliol, Altaussee, Àustria: Barbara Frischmuth, escriptora austríaca.[51]
- 7 de juliol, Phoenix, Estats Units: Nancy Farmer, escriptora de literatura juvenil estatunidenca.[52]
- 10 de juliol, Bugia, Algèria: Wassyla Tamzali, advocada i escriptora feminista i laïcista |algeriana.[53]
- 19 de juliol, Rotterdam, Països Baixosː Neelie Kroes, política i professora universitària neerlandesa.[54]
- 2 d'agost:
- Echternach, Luxemburg: Jules A. Hoffmann, biòleg francès d'origen luxemburguès.[55]
- Etterbeek, Bèlgica: François Weyergans, escriptor i realitzador cinematogràfic belga.[56]
- 12 d'agost, Saint-Félix-de-Valois, Quebec: Réjean Ducharme, escultor, escriptor i dramaturg en llengua francesa quebequès.
- 15 d'agost, Oxford, Anglaterraː Laura Mulvey, teòrica del cinema i realitzadora britànica, professora a la Universitat de Londres.[57]
- 17 d'agost, Minna, Nigèria: Ibrahim Babangida, polític nigerià, el vuitè president de la República entre els anys 1985 i 1993.[58]
- 20 d'agost, Požarevac, Sèrbia: Slobodan Milošević, polític serbi, president de Sèrbia.[58]
- 29 d'agost, Mindelo, Cap Verd: Cesária Évora, cantant de Cap Verd, reconeguda a nivell internacional (m. 2011).[59]
- 9 de setembre, Dawson, Estats Units: Otis Redding, músic estatunidenc (m. 1967).[60]
- 24 de setembre, Nova York, Estats Units: Linda McCartney, música, compositora, activista pels drets dels animals i fotògrafa americana, esposa de Paul McCartney (m. 1998).[61]
- 9 d'octubre, Marsella, França: Jean-Jacques Schuhl, escriptor francès.
- 13 d'octubre, Newark, Estats Units: Paul Simon, cantautor i músic estatunidenc.[62]
- 30 d'octubre, Heidelberg, Alemanya: Theodor W. Hänsch, físic alemany.[63]
- 21 de novembre, Fuengirola, Espanya: Julio Anguita González, professor i polític comunista espanyol (m. 2020).[58]
- 30 de novembre, Washington DC, Estats Units: Rosalind Krauss, crítica i teòrica de l'art i professora universitària.[64]
- 4 de desembre, l'Havana, Cuba: Humberto Solás Borrego, director, productor i guionista de cinema cubà (m. 2008).[26]
- 29 de desembre, Bora Bora, Polinèsia Francesaː Tarita Tériipaia, actriu francesa.[65]
- 31 de desembre, Glasgow, Escòcia: Alex Ferguson, jugador i entrenador de futbol escocès.
Necrològiques[modifica]
- Països Catalans
- 18 de gener - Barcelonaː Júlia Peraire, model pictòrica i parella del pintor Ramon Casas (n. 1888).[66]
- 2 de febrer - Alcoi, Alcoià: Vicent Pascual Pastor, arquitecte valencià.
- 26 d'abril - Monestir de Poblet, Conca de Barberà: Eduard Toda i Güell, egiptòleg, antropòleg, escriptor i filantrop català (n. 1855).[67]
- 24 de maig - Paterna, Horta de València: Joan Baptista Peset i Aleixandre, metge, científic i polític valencià, rector de la Universitat de València, mor afusellat pel règim franquista (n. 1886).[68]
- 1 d'agost - Barcelonaː Eulàlia Ferrer, editora, llibretera, impressora i directora del Diario de Barcelona durant vint anys (n. 1776).[69]
- 21 de novembre - Barcelona, Barcelonès: Prudenci Bertrana i Comte, escriptor modernista català.
- 7 de desembre - Barcelona, Barcelonès: Lluís Millet i Pagès, activista cultural català, fundador de l'Orfeó Català.[70]
- Resta del món
- 1 de gener - Haddam, Connecticut (EUA)ː Kate Campbell Hurd-Mead, feminista pionera i metgessa especialista en obstetrícia (n.1867).[71]
- 4 de gener - París, França: Henri Bergson, escriptor, filòsof i professor universitari francès.
- 5 de gener - Estuari del Tàmesi: Amy Johnson, pilot anglesa, pionera de l'aviació i primera dona a volar sola (n. 1903).[72]
- 8 de gener - Nyeri, Kenya: Robert Baden-Powell, militar britànic, fundador de l'escoltisme.
- 13 de gener - Zuric, Suïssa: James Joyce, escriptor irlandès.[73]
- 20 de febrer - Sint-Martens-Latem, Bèlgica: George Minne, escultor i dibuixant belga.
- 21 de febrer - Musgrave Harbour, Canadà: Frederick Banting, metge canadenc.
- 24 de febrer - Hamburg: Dörte Helm, artista alemanya, membre de la Bauhaus (n. 1898).[74]
- 28 de febrer - Roma, Regne d'Itàlia: Alfons XIII d'Espanya, aristòcrata espanyol, rei d'Espanya.
- 4 de març - Ginebra, Suïssa: Ludwig Quidde, historiador i pacifista alemany.Premi Nobel de la Pau de l'any 1927 (n. 1858)[75]
- 8 de març - Madrid, Espanya: Josep Serrano i Simeón, compositor valencià, autor de l'actual himne oficial del País Valencià.
- 19 de març, Torí, Regne d'Itàlia: Matteo Ceirano, industrial italià.
- 28 de març - Lewes, Anglaterra: Virginia Woolf, escriptora i editora anglesa.(n. 1882).[76]
- 13 d'abril - Cambridge, Massachusetts: Annie Jump Cannon, astrònoma estatunidenca fonamental per a la classificació estel·lar (n. 1863)[77]
- 26 de maig - Marsella: Berthe Sylva, pseudònim de Berthe Faquet, cantant francesa de cafè concert (n. 1885).[78]
- 4 de juny - Haus Doorn, Països Baixos: Guillem II de Prússia ,Kàiser de l'Imperi Alemany i Rei de Prússia (1888-1918) i cap de la casa imperial i reial de Prússia (1918-1941) (n. 1859).[79]
- 29 de juny -Nova York, Estats Units: Ignacy Jan Paderewski, polític, pianista i compositor polonès (n. 1860).[80]
- 4 d'agost - Hong Kong: Xu Dishan (xinès:许 地 山), escriptor, traductor xinès, especialista en el Budisme.També se'l coneix pel seu nom de ploma Luo Huasheng (n. 1893).[81]
- 7 d'agost - Calcuta (Índia): Rabindranath Tagore, escriptor, músic, pintor i filòsof indi, Premi Nobel de Literatura el 1913.[82]
- 14 d'agost - Tolosa, Occitània: Paul Sabatier, químic occità. Premi Nobel de Química de l'any 1912 (n. 1854).[83]
- 16 d'agost - Municː Pauline Schöller, soprano austríaca (n. 1859).[84]
- 9 de setembre - Friburg de Brisgòvia (Alemanya): Hans Spemann, metge i zoòleg alemany, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de 1935 (n. 1869).
- 8 d'octubre - Chicago, Illinois: Helen Morgan, cantant i actriu de teatre i cinema de nacionalitat nord-americana (n. 1900).[85]
- 18 de novembre - Bad Muskau, Alemanya: Walther Hermann Nernst, físic i químic alemany.
- 4 de desembre - Torí, Itàliaː Amalia Guglielminetti, escriptora italiana (n. 1881).[86]
- 10 de desembre - Munic, Alemanya: Albert Döderlein, ginecòleg alemany.
Vegeu també[modifica]
Referències[modifica]
- ↑ «El Museu Marítim de Barcelona es va inaugurar el 18 de gener de 1941» (en castellà). Catacultural, 18-01-2015. [Consulta: 18 novembre 2020].
- ↑ Moreman, Tim. British Commandos 1940-46. Osprey Publishing, 2004, p.124 (Weapons and warfare). ISBN 1851093699 [Consulta: 27 gener 2015].
- ↑ Osborne, Eric W. Cruisers and battle cruisers: an illustrated history of their impact. ABC-CLIO, 2005, p.55 (Battle Orders, n.18). ISBN 184176986X.
- ↑ «4.1.2 La ràdio en català l'exili». DonesTech. [Consulta: 23 maig 2021].
- ↑ «President Franklin Delano Roosevelt Fireside Chat to the Nation, September 11, 1941» (en anglès). President Roosevelt Speeches and Statements Home. American Merchant Marine at War. [Consulta: 6 març 2011].
- ↑ «Llibres de la M.Dolors Alibés a la maleta». Generalitat de Catalunya. Departament d'Educació. Servei Educatiu del Ripollès, 18-09-2028. [Consulta: 2 novembre 2020].
- ↑ «Antònia Vicens i Picornell | enciclopèdia.cat». [Consulta: 20 març 2020].
- ↑ «Pilar Bayés i de Luna | enciclopèdia.cat». [Consulta: 26 abril 2020].
- ↑ «Jordi Domènech i Soteras | enciclopèdia.cat». [Consulta: 28 juny 2020].
- ↑ «Fons Eulàlia Hortal». Arxiu Municipal de Palafrugell. Arxivat de l'original el 2016-03-07. [Consulta: 5 març 2016].
- ↑ «Rosa Maria Sardà i Tàmaro | enciclopèdia.cat». [Consulta: 29 maig 2020].
- ↑ «Jordi Savall i Bernadet | enciclopèdia.cat». [Consulta: 1r juny 2020].
- ↑ «FONS FELIP GÓMEZ-MERCÈ OLIVARES (1965-2010)». Arxiu Municipal de l'Hospitalet. [Consulta: 22 juny 2021].
- ↑ «Tilbert Dídac Stegmann | enciclopèdia.cat». [Consulta: 19 setembre 2020].
- ↑ «María Luisa Merlo». Enciclopedia del Cine Español, 28-08-2019. [Consulta: 13 juliol 2020].
- ↑ «Núria Feliu i Mestres | enciclopèdia.cat». [Consulta: 27 juliol 2020].
- ↑ «Marina Clotet». Ajuntament de Barcelona. Biblioteca La Sagrera-Marina Clotet. [Consulta: 6 juliol 2020].
- ↑ «Marta Pessarrodona i Artigues | enciclopèdia.cat». [Consulta: 9 maig 2020].
- ↑ «Rosa Esbert i Alemany». Gran Enciclopèdia Catalana. [Consulta: octubre 2019].
- ↑ «Carme Peris i Lozano | enciclopèdia.cat». [Consulta: 8 octubre 2020].
- ↑ Enciclopèdia de l'esport català. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2012-. ISBN 9788441221062.
- ↑ «Milagros García Bonafé | enciclopèdia.cat». [Consulta: 22 octubre 2020].
- ↑ «Elaine Showalter» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 1r desembre 2020].
- ↑ «Margarita Percovich». Casa Grande. [Consulta: 3 desembre 2020].
- ↑ Bernards, Reena. «Robin Morgan» (en anglès). Jewish Women Archive, 27-02-2009. [Consulta: 2 desembre 2020].
- ↑ 26,0 26,1 26,2 Sánchez Noriega, José Luis.. Historia del cine: teoría y géneros cinematográficos, fotografía y televisión. Nueva ed. Madrid: Alianza, 2006. ISBN 84-206-7691-8.
- ↑ «Lella Lombardi». STATS F1. [Consulta: 25 març 2020].
- ↑ «Joseph H. Taylor Jr. Facts» (en anglès). The Nobel Prize. [Consulta: març 2020].
- ↑ «Vivienne Westwood» (en anglès). Encyclopaedia Britannica, 04-04-2020. [Consulta: abril 2020].
- ↑ Hayward, Anthony «Shirley Stelfox obituary» (en anglès). The Guardian, 09-12-2015. ISSN: 0261-3077.
- ↑ «Bobby Moore | British athlete» (en anglès). [Consulta: 19 abril 2020].
- ↑ «The Nobel Prize in Physiology or Medicine 1985» (en anglès americà). [Consulta: 18 abril 2020].
- ↑ «Margaret Berenice Price | enciclopèdia.cat». [Consulta: 21 abril 2020].
- ↑ «Prof FR Stephenson - Durham University». [Consulta: 19 abril 2020].
- ↑ «Claudine Auger» (en francès). cinema.encyclopedie.personnalites.bifi.fr. [Consulta: 26 abril 2021].
- ↑ «The Nobel Prize in Chemistry 2001» (en anglès americà). [Consulta: 20 abril 2020].
- ↑ «Dorothy HYMAN» (en anglès). Olympic Athletics | Great Britain, 19-03-2021. [Consulta: 21 març 2021].
- ↑ «Ritchie Valens | American musician» (en anglès). [Consulta: 21 maig 2020].
- ↑ Bergan, Ronald «Nora Ephron obituary» (en anglès). The Guardian, 27-06-2012. ISSN: 0261-3077.
- ↑ «The Nobel Prize in Literature 2016» (en anglès americà). [Consulta: 13 maig 2020].
- ↑ «Addio all'attrice Marisa Solinas» (en italià). [Consulta: 19 febrer 2019].
- ↑ «The Nobel Prize in Physiology or Medicine 1998» (en anglès americà). [Consulta: 6 maig 2020].
- ↑ Sandford, John. Encyclopedia of Contemporary German Culture. Routledge, 2013-04-03, pàg. 398. ISBN 978-1-136-81603-1.
- ↑ «Martha Argerich | enciclopèdia.cat». [Consulta: 2 abril 2020].
- ↑ «Jon Lord | British musician» (en anglès). [Consulta: 10 juny 2020].
- ↑ «Ardanza Garro, José Antonio - Auñamendi Eusko Entziklopedia» (en castellà). [Consulta: 7 juny 2020].
- ↑ «Chick Corea | Biography, Albums, & Facts» (en anglès). [Consulta: 12 juny 2021].
- ↑ Oliver, Kelly. «Julia Kristeva» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 1r maig 2020].
- ↑ «The Nobel Prize in Physiology or Medicine 1994» (en anglès americà). [Consulta: 8 juliol 2020].
- ↑ «The Sveriges Riksbank Prize in Economic Sciences in Memory of Alfred Nobel 1997» (en anglès americà). [Consulta: 8 juliol 2020].
- ↑ Gornikiewicz, Maria. «Weltbürgerin in Altaussee» (en alemany). Wiener Zeitung, 30-06-2011. [Consulta: 12 maig 2020].
- ↑ «Nancy Farmer». Library Thing. [Consulta: 18 maig 2020].
- ↑ Sleeman, Elizabeth. The International Who's Who of Women 2002 (en anglès). Psychology Press, 2001, pàg. 562. ISBN 978-1-85743-122-3.
- ↑ «Speaker Profilesː Neelie Kroes» (en anglès). Economic Club of Canada. [Consulta: 18 maig 2021].
- ↑ «The Nobel Prize in Physiology or Medicine 2011» (en anglès americà). [Consulta: 2 agost 2020].
- ↑ «Auteurs français contemporains (S à Z) - aLaLettre». [Consulta: 2 agost 2020].
- ↑ «Laura Mulvey, ultimate example of feminist film theory, will participate in the FILMADRID 2017 Seminar» (en anglès). Filmadrid. Festival Internacional de cine, 31-01-2017. [Consulta: 28 juny 2021].
- ↑ 58,0 58,1 58,2 Palmowski, Jan.. Diccionario de historia universal del siglo XX. 1. ed. española. Madrid: Editorial Complutense, 1998. ISBN 84-89784-57-4.
- ↑ «Cesária Évora | enciclopèdia.cat». [Consulta: 3 novembre 2020].
- ↑ «Otis Redding | Biography, Songs, Death, & Facts» (en anglès). [Consulta: 11 setembre 2020].
- ↑ «Linda McCartney» (en anglès). McCartney Times. [Consulta: 19 abril 2020].
- ↑ «Paul Simon | Biography, Music, Influences, & Facts» (en anglès). [Consulta: 12 octubre 2020].
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 2005» (en anglès americà). [Consulta: 28 octubre 2020].
- ↑ «Rosalind Krauss | enciclopèdia.cat». [Consulta: 8 octubre 2020].
- ↑ «Tarita Teriipaia» (en francès). Babelio. [Consulta: 20 octubre 2021].
- ↑ Coll Mirabent, Isabel. Júlia, el desig. Barcelona: Cercle del Liceu, 2016. ISBN 978-84-608-7887-2.
- ↑ Vallès, Edmon, 1920-1980.. Història gràfica de la Catalunya contemporània : 1888/1931. Barcelona: Edicions 62, 1974-1976. ISBN 84-297-1025-6.
- ↑ «Joan Baptista Peset i Aleixandre | enciclopèdia.cat». [Consulta: 23 maig 2020].
- ↑ Sandra, Establés Susán. «Ferrer i Montserrat, Eulalia». A: Diccionario de mujeres impresoras y libreras de España e Iberoamérica entre los siglos XV y XVIII (en castellà). Prensas de la Universidad de Zaragoza, 2018-06-06, p. 270-271. ISBN 978-84-17358-68-6.
- ↑ «El Fons Família de Lluís Millet i Pagès. 2.2. Història del productor». Arxiu Municipal del Masnou. [Consulta: abril 2020].
- ↑ «Collective Biographies of Women». University of Virginia Libraries. [Consulta: 19 febrer 2022].
- ↑ «Amy Johnson | English aviator» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 3 desembre 2020].
- ↑ «James Augustine Joyce | enciclopèdia.cat». [Consulta: 21 febrer 2020].
- ↑ «Dörte Helm, icône touche-à-tout du Bauhaus» (en francès). Du Grand Art. [Consulta: 19 desembre 2020].
- ↑ «Ludwig Quidde. Facts» (en anglès). The Nobel Prize. [Consulta: març 2020].
- ↑ Reid, Panthea. «Virginia Woolf» (en anglès). Encyclopaedia Britannica, 21-01-2020. [Consulta: març 2020].
- ↑ «Annie Jump Cannon | American astronomer» (en anglès). [Consulta: 19 abril 2020].
- ↑ «Berthe Francine Ernestine “Berthe Sylva” Faquet» (en anglès). Find a Grave. [Consulta: 29 març 2021].
- ↑ «William II | emperor of Germany» (en anglès). [Consulta: 2 juny 2020].
- ↑ «Ignacy Jan Paderewski | composer and prime minister of Poland» (en anglès). [Consulta: 5 juny 2020].
- ↑ McDougall, Bonnie S., 1941-. The literature of China in the twentieth century. Nova York: Columbia University Press, 1997. ISBN 0-231-11084-7.
- ↑ Robinson, W. Andrew. «Rabindranath Tagore» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 7 juny 2020].
- ↑ «The Nobel Prize in Chemistry 1912» (en anglès americà). [Consulta: 11 agost 2020].
- ↑ «Schöller, Pauline (1859-1941), cantant» (en alemany). Österreichisches Biographisches Lexikon und biographische, 2003. [Consulta: 20 juny 2020].
- ↑ «Helen Morgan» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 3 juny 2020].
- ↑ Marrone, Gaetana. «Amalia Guglielminetti (Giuliana Minghelli)». A: Encyclopedia of Italian Literary Studies: A-J. Taylor & Francis, 2007, pàg. 911. ISBN 9781579583903.
![]() |
A Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: 1941 |