ISBN
![](http://web.archive.org./web/20220320074910im_/https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/84/ISBN_Details.svg/220px-ISBN_Details.svg.png)
Az ISBN vagy ISBN-szám [1] (International Standard Book Number) 13 jegyű (a 2007. január 1. előtt kiadott könyveknél 10 jegyű) azonosítószám, a könyvek és egyéb monografikus jellegű művek (a részletes listát lásd az Alkalmazási köre szakaszban) nyilvántartására szolgáló nemzetközi szabványos számrendszerhez tartozó kód.
Története[szerkesztés]
Az ISBN ötletét W. H. Smith vetette fel először 1965-ben, amikor könyvkereskedését egy számítógépekkel felszerelt raktárépületbe költöztette. 1966-ban készítették elő a Standard Book Numbering (SBN) elnevezésű rendszert, mely így 1967-ben bevezetésre kerülhetett az Egyesült Királyságban.
Az ISO tárgyalásokat kezdett 1968-ban Londonban Dánia, Franciaország, Németország, Írország, Hollandia, Norvégia, Nagy-Britannia, az Amerikai Egyesült Államok és az UNESCO megfigyelői részvételével a brit SBN rendszer nemzetközi bevezetéséről. 1969-ben a berlini és stockholmi ülések során született döntés az ISBN 1970-es nemzetközi bevezetéséről. Az ISBN lett az ISO 2108 szabvány.
Ezt a rendszert használta 2007. január 1-jéig közel 150 ország, amikor az ISBN számjegyeinek számát 10-ről 13-ra emelték.[2]
ISBN Magyarországon[szerkesztés]
Magyarország 1974 óta tagja az ISBN rendszernek, országkódja 963 és 615.[3]
Az azonosítót az Országos Széchényi Könyvtárban működő Magyar ISBN Iroda osztja ki. Az új 13 jegyű ISBN bevezetésének részleteiről a Könyvtári Intézet honlapján a Szabványok… pont alatt lehet tájékozódni.
Alkalmazási köre[szerkesztés]
A következő kiadványok kaphatnak ISBN-t:
- Nyomtatott könyvek, brosúrák;
- Braille kiadványok;
- Térképek;
- Oktatási célú video- és diafilmek, szoftverek;
- Kazettán, CD-n vagy DVD-n kiadott hangoskönyvek;
- Elektronikus kiadványok, akár fizikai hordozón, akár online hozzáféréssel;
- Multimédiás kiadványok, amennyiben a tartalom túlnyomó része szövegalapú.
A következőkre nem szabad ISBN-t kiutalni:
- Időszaki kiadványok egésze[4] (ezek ISSN-t kaphatnak);
- Hangfelvételek és kották (utóbbiakat ISMN-nel lehet ellátni);
- Maga a szöveges mű mint szellemi termék;[5]
- Címlap és szöveges tartalom nélküli művészeti nyomatok, képeskönyvek, kifestők;
- Személyes dokumentumok, pl. szakmai önéletrajzok;
- Rövid életű (efemer) nyomtatványok, mint például naplók, naptárak, noteszek, reklám- és hirdetési anyagok, üdvözlőkártyák, képeslapok stb.
- Faliképek, tablók;
- Elektronikus hirdetőtáblák;
- Nem oktatási célú video- és diafilmek, szoftverek;
- Játékok.
Áttekintés[szerkesztés]
Az ISBN első számcsoportja a GS1 által kinevezett 978 vagy 979 előtag; a második számcsoport a könyv származási országára vagy nyelvére utal, a harmadik a könyvkiadót jelöli, a negyedik a könyv azonosítására, az ötödik (ez csak egy számjegyből áll) az egész számsor matematikai ellenőrzésre szolgál. Az ISBN-ekhez automatikusan hozzárendelhető a hasonlóan szabványos, gépek által leolvasható vonalkód is. (A 979-es előtag 2008-as bevezetése érintette az ISMN rendszerét, amelyek a 979-0 számcsoportba kerültek.)
A könyvsorozatokat és az időszaki kiadványokat ún. ISSN (International Standard Serial Number) számmal azonosítják. Ez kétszer négy, egymástól kötőjellel elválasztott számcsoportból áll, amelyek az ISBN-nel szemben nem bírnak jelentéssel (nem utalnak országra vagy kiadóra).
Az ISBN – és sorozatok esetén az ISSN – feltüntetése a könyvben kötelező, ezek jellemzően a copyright- vagy a kolofonoldalra kerülnek. A mindig nagybetűkkel írandó ISBN/ISSN mozaikszavakat követő számcsoportokat kötőjelek vagy szóközök választják el egymástól.
Egy könyv mindegyik kiadása és változata (kivéve az utánnyomást) egyedi ISBN azonosítót kap. A szám lehet 13 vagy 10 (2007. január 1. előttiek) számjegyű, és az alábbi részekből áll:
- ha 13 számjegyű ISBN, akkor egy GS1 prefix, 978 vagy 979,
- a származási ország vagy egy nyelvi területet jelölő kód,
- a kiadó,
- a termék száma, és
- egy ellenőrző karakter.
A különböző részek különböző hosszúságúak lehetnek, kötőjellel elválasztva. A jelenleg érvényes, 2006-ban megjelent ISBN Útmutató[6] szerint „az ISBN öt számcsoportból áll, melyek közül az elsőnek és az utolsónak a hosszúsága kötött, a középső háromé változó. A számcsoportokat kötőjel választja el egymástól.” (A szóköz is megengedett tagolókarakter.[7])
A második számcsoport 0 vagy 1 az angol anyanyelvű országokban, 2 a francia, 3 a német, 4 a japán, 5 az orosz anyanyelvű országokban stb. Az eredeti SBN-ből hiányzott az országazonosító, de eléírva egy 0-t a 9 számjegyű SBN helyes ISBN kóddá alakul át. Az ország mező 5 karakter hosszú lehet; a 99936-s Bhután számára van fenntartva.
A kiadó azonosítóját a helyi ISBN ügynökség állapítja meg. A termékszámot vagy maga a kiadó, vagy szintén az ügynökség adja ki. (Magyarországon jelenleg ez utóbbi a gyakoribb.) Nem kötelezhető minden kiadó hogy ISBN azonosítót rendeljen kiadványaihoz - mint például Kína –, mert az ISBN-re vonatkozó szabvány (MSZ ISO 2108:2005) alkalmazása önkéntes, de a legtöbb könyvesbolt csak ISBN azonosítóval ellátott kiadványt hajlandó forgalmazni.
A kiadók kiadói azonosítókat (más néven kérelmezőelemeket) kapnak. Minél rövidebb a kérelmezőelem, annál több karakter marad a kiadványok azonosítására. Így megeshet, hogy egy kisebb kiadó például 5 karakteres értelmezőelemet kap, de csak 1 karakteres termékazonosítót. Ha egy kérelmezőelem betelik, újat lehet igényelni. Ebből következően több különböző szám jelölheti ugyanazt a kiadót.
Az ISBN-nel a Wikipédia is automatikusan hivatkozza, és így kereshetővé teszi a könyveket. Például a könyvekről szóló egyik fontos kézikönyv hivatkozása ekképpen készíthető el: Febvre, Lucien – Martin, Henri-Jean: A könyv születése, Osiris, 2005 (ISBN 963-389-831-5). A példában szereplő ISBN első három jegye (963) Magyarországra utal.
Az ellenőrző karakter[szerkesztés]
Számos irányelv létezik az ellenőrző karakter használatáról az ipar és a könyvtárak között. A kiadók olykor elfelejtik ellenőrizni az általuk kiadott kiadvány ISBN-jének érvényességét, ezzel nehéz helyzetbe hozva a könyvtárakat, könyvesboltokat és az olvasókat.
A legtöbb könyvtár és könyvesbolt a kiadó által helytelenül megadott ISBN-t használja. A Library of Congress (USA nemzeti könyvtára) egy listát tart nyilván a hibás ISBN-nel megjelent könyvekről.
Néhány könyvrendelő rendszer, mint például az Amazon.com, nem kereshető érvénytelen ISBN-nel.
Számítása a 10 számjegyű ISBN esetén[szerkesztés]
Hivatalos kézikönyvében a Nemzetközi ISBN Ügynökség a 10 számjegyű ISBN ellenőrző karakterét – ami a kód utolsó karaktere – a számjegyek 10-től 2-ig történő súlyozásával számolja. Ez azt jelenti, hogy mind a kilenc számjegyet megszorozzák egy 10 és 2 közötti szorzóval, majd ezek összegét kiegészítik a legkisebb olyan számra, ami maradék nélkül osztható 11-gyel. A kiegészítés lesz az ellenőrző karakter.
A fenti módszerre példa, ha az első kilenc karakter "0-306-40615":
10×0 + 9×3 + 8×0 + 7×6 + 6×4 + 5×0 + 4×6 + 3×1 + 2×5 = 0 + 27 + 0 + 42 + 24 + 0 + 24 + 3 + 10 = 130 11 legközelebbi többszöröse: 12×11 = 132 132 - 130 = 2
Tehát az ellenőrző karakter a 2, és a teljes számsor az ISBN 0-306-40615-2.
A másik módszer szerint a számjegyeket megszorozzák a számjegy pozíciójával a számsorban (ez egy 1-9 közötti érték), majd ezek összegét kiegészítik a legkisebb olyan számra, ami maradék nélkül osztható 11-gyel. A kiegészítés lesz az ellenőrző karakter.
A fenti módszerére példa, ha az első kilenc karakter "0-306-40615":
1×0 + 2×3 + 3×0 + 4×6 + 5×4 + 6×0 + 7×6 + 8×1 + 9×5 = 0 + 6 + 0 + 24 + 20 + 0 + 42 + 8 + 45 = 145 = 13×11 + 2
Tehát az ellenőrző karakter a 2, és a teljes számsor az ISBN 0-306-40615-2.
Mélyebb matematikai magyarázat: látható, hogy a 10 számjegyű ISBN ellenőrző karakterét a számjegyek skaláris szorzataként számoljuk. (1,2,3,4,5,6,7,8,9) × (x,x,x,x,x,x,x,x,x) mod 11 = ellenőrző karakter.
A két leggyakoribb hiba az ISBN használatakor (például gépeléskor vagy íráskor) a hasonló vagy egymás mellett álló számjegyek felcserélése. Mivel a 11 prímszám, az ISBN ellenőrző karakter számítási módszere minden esetben jelzi az említett két hibát. Ha a hiba a kiadónál keletkezik, a könyvet hibás ISBN azonosítóval is kiadhatják.
Számítása a 13 számjegyű ISBN esetén[szerkesztés]
A Nemzetközi ISBN Ügynökség hivatalos 2005-s kézikönyve tartalmazza a 2007. január 1-jétől használandó 13 számjegyű ISBN azonosítók ellenőrző karakterének számítási módszerét.
Az ellenőrző karakter számításához először mind a 12 számjegyet (13 karakteres ISBN, kivéve az utolsó ellenőrző karakter) eggyel vagy hárommal kell megszorozni. Ezeknek összege elosztandó 10-el, mely művelet során egy egész számot, valamint az osztás maradékát kapjuk. Ezt a maradékot kivonva 10-ből áll elő az ellenőrző karakter. Ha 10 az eredmény, akkor 0 használandó.
Például, a 978-0-306-40615-__ számítása:
9×1 + 7×3 + 8×1 + 0×3 + 3×1 + 0×3 + 6×1 + 4×3 + 0×1 + 6×3 + 1×1 + 5×3 = 9 + 21 + 8 + 0 + 3 + 0 + 6 + 12 + 0 + 18 + 1 + 15 = 93 93 / 10 = 9 maradék 3 10 – 3 = 7
Tehát az ellenőrző karakter a 7, és a teljes számsor az ISBN 978-0-306-40615-7.
A 978-0-356-42615-__ számítása:
9×1 + 7×3 + 8×1 + 0×3 + 3×1 + 5×3 + 6×1 + 4×3 + 2×1 + 6×3 + 1×1 + 5×3 = 9 + 21 + 8 + 0 + 3 + 15 + 6 + 12 + 2 + 18 + 1 + 15 = 110 110 / 10 = 11 maradék 0 10 – 0 = 10 10 cseréje 0-ra
Tehát az ellenőrző karakter a 0, és a teljes számsor az ISBN 978-0-356-42615-0.
Szemben a 10 számjegyű ISBN-nel, ez a rendszer nem minden esetben képes jelezni a helycserélési hibákat.
Az ISBN és a könyvcenzúra Kínában[szerkesztés]
Az ISBN-t a könyvcenzúra eszközeként használják a Kínai Népköztársaságban. Minden könyvnek rendelkeznie kellett ISBN-nel, hogy a nyomda kinyomtathassa. Ezeket pedig az állami kiadók rendelték ki. Mindazonáltal, az 1990-es évek óta a cenzúra ezen formája kevésbé hatékonnyá vált, mivel az állami kiadóvállalatok, ahogy az állami támogatásukat megszüntették a többi állami tulajdonban lévő vállalathoz hasonlóan, jelenleg annak adják el az ISBN-eket, aki a legtöbbet kínál érte, a könyv tartalmára való tekintet nélkül.
Kapcsolódó szócikkek[szerkesztés]
Jegyzetek[szerkesztés]
- ↑ Szigorúan véve az utóbbi forma redundáns, hiszen az „N” az ISBN betűszóban a Number helyén áll – hasonló redundáns formák a HTML nyelv (HyperText Markup Language), CD lemez (Compact Disk) stb. –, azonban ez az információ normál nyelvi kompetenciával nem dekódolható, tehát az egyértelműsített ISBN szám forma sem kárhoztatható.
- ↑ History. isbn.org. (Hozzáférés: 2008. december 29.)
- ↑ Országos Széchényi Könyvtár. www.oszk.hu. (Hozzáférés: 2020. május 24.)
- ↑ Az időszaki kiadvány lehet periodikum (pl. napilap, magazin, évkönyv stb.) vagy sorozat. A sorozat tagjai külön-külön kaphatnak ISBN-t, a periodikumok egyes számai viszont nem!
- ↑ Például az Utas és holdvilág minden konkrét kiadása kap egy-egy külön ISBN-t, de maga a regény mint elvont szellemi alkotás nem kaphat.
- ↑ ISBN Útmutató Archiválva 2012. március 20-i dátummal a Wayback Machine-ben 9. oldal
- ↑ „Megjegyzés: A kötőjelek nem hordoznak külön jelentést, csak az olvashatóságot segítik. Előfordul, hogy kötőjelek helyett szóközökkel választják el a számcsoportokat; korábban a Magyar ISBN és ISMN Iroda is ezt a gyakorlatot követte. A tapasztalatok szerint a kötőjelek alkalmazása előnyösebb, ugyanis a tagolás így jobban látható.” ISBN Útmutató 9. oldal
További információk[szerkesztés]
- Útmutatók, ismertetők
- ISBN és igénylése
- ISBN útmutató (2006) – az OSZK legfrissebb, teljeskörű ISBN útmutatója.
- ISBN és ISSN. Gyurgyák János (1997): Szerkesztők és szerzők kézikönyve. Bp.: Osiris. Részlet.
- A rendszer változása (áttérés a 13 jegyű ISBN-re)
- Angol nyelvű
- Online segédeszközök
- www.isbn.org/converterpub.asp 10-es ISBN-ről 13-as ISBN-re konvertál; az érvényesség ellenőrzésére is használható.
- Az ISBN eszközök weblapján található egy Java osztály az ISBN reprezentálására.
- Kimba Kano–Internet Explorer és Firefox kiegészítő beépített ISBN keresővel.
- ISBN check form a 10-es ISBN érvényességét vizsgálja; egy listát ad a lehetséges helyes ISBN-ekről, ha a bemenete érvénytelen.
- ISBNdb.com–könyvkereső ISBN, szerző, cím szerint; kijavítja az ellenőrző karaktert, ha hibás.
|