1952
Salta a la navegació
Salta a la cerca
Tipus | any civil, any de traspàs i any de traspàs que comença en dimarts ![]() |
---|---|
Altres calendaris | |
Gregorià | 1952 (mcmlii) |
Islàmic | 1372 – 1373 |
Xinès | 4648 – 4649 |
Hebreu | 5712 – 5713 |
Calendaris hindús | 2007 – 2008 (Vikram Samvat) 1874 – 1875 (Shaka Samvat) 5053 – 5054 (Kali Yuga) |
Persa | 1330 – 1331 |
Armeni | 1401 |
Rúnic | 2202 |
Ab urbe condita | 2705 |
Categories | |
Naixements Defuncions Esdeveniments Eleccions Esports Obres Pel·lícules | |
Segles | |
segle xix - segle xx - segle xxi | |
Dècades | |
1920 1930 1940 - 1950 - 1960 1970 1980 | |
Anys | |
1949 1950 1951 - 1952 - 1953 1954 1955 |
1958 (MCMLII) fon un any bixest començat en dimarts.
Esdeveniments[modifica]
- Països Catalans
- Abril: publicació de l'únic número de la revista Aplec.
- Maig, Barcelona: XXXV Congrés Eucarístic Internacional.
- 4 de juny: Tornen a Poblet les despulles de Jaume el Conqueridor.[1]
- 14 de maig: l'Abat Escarré ensenya Montserrat al general Franco.[2]
- Barcelona: es funda l'Esbart Santa Eulàlia.[3]
- Resta del món
- 1 de gener, Líbia: s'independitza de França i del Regne Unit.[4]
- 1 de febrer: Enrico Baj i Sergio Dangelo publiquen a Milà el manifest de la «pintura nuclear».[5]
- 28 d'abril, Japó ocupat: Entra en vigor el Tractat de San Francisco. El Japó torna a ser novament un estat independent, amb fortes limitacions en el desenvolupament del seu exèrcit.
- 9 d'octubre: S'estrena la pel·lícula argentinaLas aguas bajan turbias, basada en la novel·la El rio oscuro d'Alfredo Varela.
- La USAF inicia el Projecte Llibre Blau.
- L'establiment francés Farasdanga es retorna oficialment a l'Índia
Premis Nobel[modifica]
Camp | Guardonats |
---|---|
Física | |
Química | |
Medicina o Fisiologia | |
Literatura | |
Pau |
Naixements[modifica]
- Països Catalans
- 8 de gener, Seva: Montse Ginesta, dibuixant i il·lustradora catalana.[6]
- 19 de gener, Sabadell: Marta Sanz-Solé, matemàtica catalana especialista en la teoria de la probabilitat.[7]
- 20 de gener, Barcelona: Joan Barril i Cuixart, escriptor i periodista català (m. 2014).
- 21 de gener, Barcelona: Maria Teresa Andreu Grau, futbolista i dirigent esportiva catalana, considerada una pionera del futbol català.[8]
- 24 de gener, Barcelona: Neus Bartran i Milian, jugadora de bàsquet catalana.[9]
- 25 de gener, València: Manuel Llorente Martín, empresari valencià, president del València CF (2009-13).
- 31 de gener, Barcelona: Adelina Castillejo i Garnés, periodista catalana que ha treballat sobretot a la ràdio.[10]
- 1 de febrer, Montuïriː Joana Maria Palou Sampol, historiadora de l'art i directora del Museu de Mallorca (2002-2017).[11]
- 24 de febrer, Barcelonaː Immaculada Cabeceran Soler, futbolista catalana, pionera del futbol femení a Catalunya (m. 2018).[12]
- 24 de març, Barcelona: Quim Monzó, escriptor en català i castellà.[13]
- 27 de març, El Campell, Llitera, Aragó: Josep Antoni Duran i Lleida, polític català.
- 3 d'abril, Girona: Mariàngela Vilallonga, catedràtica de filologia llatina, membre de l'IEC, ha estat Consellera de la Generalitat de Catalunya.[14]
- 14 d'abril, Figueres (Alt Empordà): Carles Coll, músic.
- 21 d'abril, Igualada: Rosa Maria Ferrer Valls, treballadora social i política catalana; ha estat diputada al Parlament de Catalunya.[15]
- 8 de maig, Sant Pol de Mar, Maresmeː Carme Ruscalleda, cuinera catalana.[16]
- 10 de maig, Girona: Anna Pagans i Gruartmoner, política catalana que exercí d'alcaldessa de Girona.[17]
- 17 de maig, Cambrils, Baix Camp: Josep-Lluís Carod-Rovira, polític català.[18]
- 8 de juny, Barcelona: Emilio Pérez de Rozas, periodista català.[19]
- 20 de juny, Barcelonaː Rosa Novell i Clausells, actriu i directora escènica catalana (m. 2015).[20]
- 25 de juny, Riudoms o Reus, Província de Tarragona: Antoni Gaudí, arquitecte català. (m. 1926).[21]
- 17 de juliol, Barcelonaː Carme Balagué, actriu catalana de cinema, teatre i televisió.[22]
- 25 de setembre, Sabadell: Montserrat Casals i Couturier, periodista i historiadora de la literatura catalana.
- 29 de setembre, Buenos Aires (Argentina): Patrícia Gabancho i Ghielmetti, periodista i escriptora argentinocatalana (m. 2017).[23]
- 3 de novembre, Grau de Gandia: Teresa Pascual i Soler, poeta valenciana.[24]
- 13 de novembre, Ivars d'Urgell, el Pla d'Urgell: Maria Mercè Marçal i Serra, escriptora.[25]
- 14 de novembre, Sallent, el Bages: Agustín Rueda Sierra, anarquista català que morí torturat a la presó
- 26 de novembre, Barcelona: Paco Flores, entrenador i futbolista.
- 26 de desembre, Parets del Vallès: Rosa Martí, política catalana, ha estat alcaldessa de Parets i diputada al Parlament.[26]
- Sant Jordi (Baix Maestrat): Joan Ferreres i Nos, escriptor.
- Barcelona: Amàlia Lafuente Flo, científica i escriptora.
- Resta del món
- 5 de gener, Leningrad, URSS: Ivan Dvorni, jugador de bàsquet
- 25 de gener, Pequín (Xina): Liu He, economista i polític xinès, un dels quatre viceprimers-ministres del Govern xinès (2018-).
- 21 de febrer, Dihua, Shaanxi (Xina): Jia Pingwa, escriptor xinès, Premi Mao Dun de Literatura de 2008.[27]
- 25 de febrer, Salamanca: Flora de Pablo Dávila, doctora espanyola en medicina i especialista en biologia cel·lular i molecular.[28]
- 5 de març, Oujda, Marroc: Nouria Benghabrit-Remaoun, sociòloga i investigadora algeriana, ha estat ministra d'Educació.[29]
- 11 de març, Cambridge, Anglaterra: Douglas Adams, escriptor anglès
- 18 de març, París: Salomé Zourabichvili, política nascuda a França, Presidenta de Geòrgia des del 16 de desembre de 2018.[30]
- 24 de març,
- Salem, Oregonː Dolora Zajick, mezzosoprano estatunidenca especialitzada en el repertori verdià.[31]
- Lima, Perúː Eda Rivas Franchini, advocada i política, que va ser cancellera del Perú.[32]
- 27 de març, París: Maria Schneider, actriu francesa (m. 2011).[33]
- 30 de març, Rio de Janeiro, Brasil: Ada Chaseliov, actriu brasilera.[34]
- 22 d'abril, Siparia, Trinitat i Tobago: Kamla Persad-Bissessar, primera ministra de Trinitat i Tobago, primera dona a ocupar el càrrec.[35]
- 24 d'abril, Arcueil, França: Jean-Paul Gaultier, dissenyador francès.[36]
- 26 d'abril, Varsòvia: Ewa Podleś, contralt polonesa, considerada una de les poquíssimes "contralts pures".
- 27 d'abril, Tuupovaara, (Finlàndia)ː Ai Vatanen, ex corredor de ral·lis i polític.[37]
- 14 de maig, Dumbarton (Escòcia): David Byrne, cantant, compositor, músic, productor, escriptor, actor i cineasta escocès-americà, fundador dels Talking Heads.[38]
- 7 de juny, Istanbul, Turquia: Orhan Pamuk, escriptor turc, Premi Nobel de Literatura de l'any 2006.[39]
- 18 de juny, Cleveland, Ohio, USA: Carol Kane, actriu estatunidenca; prové del teatre i ha fet cinema, teatre musical i televisió.[40]
- 28 de juny, Bourges (França): Jean-Christophe Rufin, metge, diplomàtic i escriptor francès. Premi Goncourt 2001.[41]
- 6 de juliol, Glossop, Derbyshire: Hilary Mantel, escriptora anglesa.[42]
- 12 de juliol, Pontevedraː Rosario Álvarez Blanco, filòloga gallega, professora universitària i acadèmica.[43]
- 2 de setembre, East Saint Louis, Illinois, Estats Units: Jimmy Connors, campió de tennis nord-americà retirat.[44]
- 18 de setembre, Fort Lee, Virgínia, EUA: Douglas Colvin, conegut com a Dee Dee Ramone, músic de rock estatunidenc, baixista de The Ramones (m. 2002).[45]
- 25 de setembre,
- Nova York, EUA: Christopher Reeve, actor estatunidenc, director, productor, guionista i autor. Representà el famós super heroi Superman.
- Hopkinsville, Kentucky: bell hooks, intel·lectual, feminista, i militant estatunidenca (m. 2021).[46]
- 7 d'octubre, Leningrad (Unió Soviètica): Vladímir Putin, polític rus, president de Rússia.[47]
- 13 d'octubre, Motilla del Palancar, Conca, Espanya: José Luis Olivas Martínez, polític i advocat, 3r president de la Generalitat Valenciana, 2002-2003) i president de Bancaixa (2004-11)
- 27 d'octubre:
- Castiglion Fiorentino, Itàlia): Roberto Benigni, actor i director de cinema i televisió italià.
- Chicago, Illinois (EUA): Francis Fukuyama politòleg estatunidenc d'origen japonès.[48]
- 4 de novembre, Mansura (Egipte): Tauadros II, 118è papa copte.
- 9 de novembre, Londres, Anglaterra: Jack W. Szostak, biòleg, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 2009.
- 13 de desembre, Campbon (França): Jean Rouaud, escriptor i periodista francès, Premi Goncourt 1990.[49]
- 18 de desembre, Xangai (Xina): Jin Yucheng, escriptor xinès, Premi Mao Dun de Literatura de l'any 2015.[50]
- 24 de desembre, Jurva, Finlàndia: Hilkka Riihivuori, esquiadora de fons finlandesa.[51]
- Ramón Flecha, sociòleg espanyol.
- Boston: David Rieff, analista polític, periodista i crític cultural.
- Hildesheim, Alemanya: Jutta Burggraf, teòloga, escriptor i professora universitària
- l'Havana, Cuba: Beatriz del Cueto López, arquitecta
- Pere Pinyol, actor i director català
- Beirut: Huda Barakat, escriptora
Necrològiques[modifica]
- Països Catalans
- 27 de gener - Barcelona: Maria Domènech i Escoté, escriptora catalana (n. 1874).[52]
- 15 de febrer - Barcelona, Barcelonès: Josep Pous i Pagès, escriptor català. (n. 1873)
- 10 de maig - Villenaː Lola Vitoria Tarruella, compositora i escriptora teatral valenciana (n. 1880).[53]
- 19 de maig - València: Agustín Trigo Mezquita, farmacèutic, industrial i polític valencià, alcalde de València el 1931 (n. 1863).
- 14 d'agost -
- La Vall de Bianya: Josep Baburés i Grabulosa, sacerdot escolapi i meteoròleg català.
- Perpinyà: Gustau Violet, escultor i escriptor nord-català (n. 1873).[54]
- Resta del món
- 3 de gener - Viña del Mar, Xile: Luigi Stefano Giarda, violoncel·lista, director d'orquestra i compositor.
- 8 de gener - Dobbs Ferry, Nova Yorkː Antonia Maury, astrònoma nord-americana que treballà en sistemes de classificació d'estels (n. 1866).[55]
- 19 de febrer - Grimstad, Aust-Adger (Noruega): Knut Hamsun, escriptor noruec, Premi Nobel de Literatura de 1920 (n. 1859).
- 4 de març - Eastbourne, Sussex, Anglaterra: Charles Scott Sherrington, fisiòleg anglès, premi Nobel de Medicina o Fisiologia del 1932 (n. 1857).[56]
- 9 de març - Moscou: Aleksandra Kol·lontai, revolucionària comunista russa, d'origen cosac (n. 1872).
- 29 de març - Madrid: Antonia Plana, actriu espanyola fonamentalment teatral (n. 1889).[57]
- 5 de maig - Roma (Itàlia): Alberto Savinio, pseudònim d'en Andrea de Chirico, escriptor, pintor i compositor italià, germà del Giorgio de Chirico. També va formar part del moviment artístic de pintura metafísica (n. 1891).[58]
- 6 de maig - Països Baixos: Maria Montessori, pedagoga, científica, metgessa, psiquiatra i filòsofa, i una devota catòlica, feminista i humanista italiana.
- 13 de juny - Nova Yorkː Emma Eames, soprano estatunidenca (n. 1865).[59]
- 26 de juliol - Buenos Aires, Argentina: María Eva Duarte Ibarguren, coneguda com a Eva Perón (Evita), política argentina, primera dama del país (n. 1919).[60]
- 6 de setembre - Nova York: Gertrude Lawrence, actriu, cantant i ballarina anglesa (n. 1898).[61]
- 26 d'octubre - Los Angeles, Califòrnia (EUA): Hattie McDaniel actriu i cantant estatunidenca (n. 1895).[62]
- 29 de desembre - Nova York, EUA: Fletcher Henderson, pianista de jazz estatunidenc (n. 1897).
Referències[modifica]
- ↑ Estanyol i Fuentes, Maria Josep. Els jueus catalans: les seves vivències i influència en la cultura, l'economia i la política dels reialmes catalans. PPU, 2009, p. 64. ISBN 8447710629.
- ↑ «Cinquanta anys de les declaracions de l'abat Escarré a Le Monde». Emili Ferrando Puig. [Consulta: 8 febrer 2014].
- ↑ «Esbart Santa Eulàlia | Cultura Popular». [Consulta: 29 abril 2020].
- ↑ Cyr, Ruth N.; Alward, Edgar C. Twentieth Century Africa (en anglès). iUniverse, 2001, p. 296. ISBN 1475920806.
- ↑ Fontana, Lucio. Lucio Fontana: 1899-1968: Barcelona, Fundació Caixa de Pensions, 8 de febrer-27 de març de 1988. Fundació Caixa de Pensions, 1988, p. 91. ISBN 847664132X.
- ↑ «Ginesta, Montse, 1952-». Patrimoni d'editors i editats de Catalunya. Biblioteca de Catalunya, Actualització 10/09/2020. [Consulta: 24 novembre 2021].
- ↑ «Marta Sanz-Solé». Universitat de Barcelona. Facultat de Matemàtiques i Informàtica (UB), 03-11-2020. [Consulta: 18 novembre 2020].
- ↑ «Maria Teresa Andreu Grau | enciclopèdia.cat». [Consulta: 25 novembre 2020].
- ↑ «Neus Bartran Milian | enciclopèdia.cat». [Consulta: 25 novembre 2020].
- ↑ «Adelina Castillejo». Audio en català. [Consulta: 2 desembre 2020].
- ↑ «Palou i Sampol, Joana Maria». Diccionari d'historiadors de l'art català, valencià i balear (DHAC). Institut d'Estudis Catalans. [Consulta: març 2020].
- ↑ «Immaculada Cabeceran Soler | enciclopèdia.cat». [Consulta: 13 febrer 2022].
- ↑ «Quim Monzó | enciclopèdia.cat». [Consulta: 24 març 2020].
- ↑ «Mariàngela Vilallonga i Vives | enciclopèdia.cat». [Consulta: 15 abril 2020].
- ↑ Diputats del Parlament de Catalunya en la VIII Legislatura p. 94
- ↑ «Carme Ruscalleda i Serra | enciclopèdia.cat». [Consulta: 19 març 2022].
- ↑ «Anna Pagans i Gruartmoner | enciclopèdia.cat». [Consulta: 20 maig 2020].
- ↑ «Josep Lluís Carod-Rovira | enciclopèdia.cat». [Consulta: 16 maig 2020].
- ↑ «Emilio Pérez de Rozas, pasión antimadridista». Defensa Central, 14-06-2015. [Consulta: 4 abril 2020].
- ↑ «Fons Rosa Novell, 1965-2015». CSUC. Catàleg Col·lectiu de les Universitats de Catalunya. [Consulta: febrer 2020].
- ↑ «Antoni Gaudí i Cornet | enciclopèdia.cat». [Consulta: 7 abril 2020].
- ↑ «Carmen Balagué» (en castellà). e-cartelera. [Consulta: 12 maig 2021].
- ↑ «Patrícia Gabancho i Ghielmetti | enciclopèdia.cat». [Consulta: 5 octubre 2020].
- ↑ «Teresa Pascual Soler». Autors a les Aules. Acadèmia Valenciana de la Llengua. [Consulta: 29 desembre 2021].
- ↑ «Maria-Mercè Marçal i Serra | enciclopèdia.cat». [Consulta: 12 maig 2020].
- ↑ «Rosa Martí Conill - Parets del Vallès». [Consulta: 23 octubre 2020].
- ↑ Duzon, Brigitte. «Jia Pingwa» (en francès), 19-04-2017. Arxivat de l'original el 2021-11-29. [Consulta: novembre 2017].
- ↑ «Curriculum Vitae de Flora de Pablo Dávila». [Consulta: 24 desembre 2021].
- ↑ «Nouria Benghabrite Remaoun» (en francès). Cappilla, 31-10-2017. [Consulta: 28 març 2020].
- ↑ «Salome Zourabichvili». World Leaders Forum. Columbia University. [Consulta: 22 gener 2022].
- ↑ «Dolora Zajick | enciclopèdia.cat». [Consulta: 24 març 2020].
- ↑ «Eda Rivas, la primera mujer que liderará la Cancillería peruana» (en castellà). El Comercio, 15-05-2013. [Consulta: 24 març 2021].
- ↑ «Maria Schneider | enciclopèdia.cat». [Consulta: 20 març 2020].
- ↑ «Morre atriz Ada Chaseliov aos 63 anus na matinada desta terça-feira» (en portuguès). Globo.com, 27-10-2015.
- ↑ Sookraj, Radhica «Kamla came from humble beginnings». Trinidad Tobago Guardian, 26-05-2010.
- ↑ Larousse, Éditions. «Encyclopédie Larousse en ligne - Jean-Paul Gaultier» (en francès). [Consulta: 17 abril 2020].
- ↑ «On this day: Born April 27, 1952. Ari Vatanen, rally champion» (en anglès). Reuters. [Consulta: 26 abril 2020].
- ↑ Méndez, Antonio. Guía del pop i el rock 70. Aloha Poprock (en castellà). 2a edició. Visión Libros, 2007-09-01, p. 322.
- ↑ «Orhan Pamuk | enciclopèdia.cat». [Consulta: 3 abril 2020].
- ↑ «Carol Kane». Sensa Cine. [Consulta: 27 abril 2020].
- ↑ Dictionnaire de la litterature francaise du XXe siecle.. France: Encyclopædia Universalis, [2016]. ISBN 2-85229-147-9.
- ↑ Cunningham, John M. «Hilary Mantel» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 14 maig 2020].
- ↑ «Académicos e académicas. Rosario Álvarez Blanco» (en gallec). Real Academia Galega. [Consulta: 31 maig 2021].
- ↑ «Jimmy Connors | Biography, Titles, & Facts» (en anglès). [Consulta: 5 setembre 2020].
- ↑ «Dee Dee Ramone | American musician» (en anglès). [Consulta: 17 setembre 2020].
- ↑ Risen, Clay «bell hooks, Pathbreaking Black Feminist, Dies at 69» (en anglès). The New York Times, 15-12-2021. ISSN: 0362-4331.
- ↑ «Vladimir Putin | Biography, KGB, Political Career, & Facts» (en anglès). [Consulta: 17 octubre 2020].
- ↑ «Francis Fukuyama | Biography, Books, & Facts» (en anglès). [Consulta: 27 octubre 2021].
- ↑ «Auteurs français contemporains (0 à R) - aLaLettre». [Consulta: 2 desembre 2020].
- ↑ «chinese-shortstories.com». [Consulta: 2 desembre 2020].
- ↑ «Olympedia – Hilkka Riihivuori-Kuntola». [Consulta: 15 febrer 2022].
- ↑ Macias i Roqueta, Aida. Maria Domènech de Cañellas (1874-1952). Biografia intel•lectual d’una escriptora i activista social (tesi). Vic: Universitat de Vic-Universitat Central de Catalunya. Facultat d’Educació, Traducció i Ciències Humanes. Departament de Filologia i Didàctica de la Llengua i la Literatura, octubre 2014.
- ↑ La Correspondencia de Alicante, año XX, nº 6802, 2ª edición (3 de junio de 1903) p. 2
- ↑ «Violet, Gustave (1873-1952)». BnF. [Consulta: maig 2020].
- ↑ Ferrer Valero, Sandra. «La exploradora de las estrellas, Antonia Maury (1866-1952)». Mujeres en la historia. [Consulta: 18 març 2020].
- ↑ «Sir Charles Sherrington. Facts» (en anglès). The Nobel Prize. [Consulta: març 2020].
- ↑ «Enciclopedia del Cine Español: Antonia Plana», 20-06-2018. [Consulta: 4 febrer 2022].
- ↑ Argan, Giulio Carlo, 1909-1992.. El arte moderno : del Iluminismo a los movimientos contemporaneos. 2a. ed. Tres Cantos (Madrid): Akal, [1998]. ISBN 84-460-0034-2.
- ↑ Sicherman, Barbara; Green, Carol Hurd. Notable American Women. The Modern Period (en anglès). Harvard University Press, 1980, p. 213. ISBN 978-0-674-62733-8.
- ↑ Palmowski, Jan.. Diccionario de historia universal del siglo XX. 1. ed. española. Madrid: Editorial Complutense, 1998. ISBN 84-89784-57-4.
- ↑ «Gertrude Lawrence» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 12 maig 2020].
- ↑ «Hattie McDaniel | Biography, Movies, Oscar, & Facts» (en anglès). [Consulta: 26 octubre 2021].
![]() |
A Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: 1952 |