Glavna stran
|
Slovenska Wikipedija je nastala 26. februarja 2002. Od tedaj smo napisali že 173.403 članke. Trenutno je 306 dejavnih uporabnikov.
Oglejte si najboljše, kar smo ustvarili, v peskovniku preizkušajte urejanje strani ali debatirajte pod lipo. |
V biologiji in biokemiji so lipidi velike biomolekule, topne v nepolarnih (organskih) topilih. Med glavne funkcije lipidov spadajo shranjevanje energije, celično ter tkivno signaliziranje in gradnja celičnih membran. Lipidi so uporabni denimo v kozmetični in prehrambni industriji, koristijo pa jih tudi v nanotehnologiji. Nekateri strokovnjaki lipide označujejo za hidrofobne ali amfifilne majhne molekule, katerih amfifilna (amfipatična) narava jim v vodnem okolju omogoča tvorbo struktur, kot so denimo vezikli, eno- ali večslojni liposomi in membrane. Biološke lipide gradita dve glavni biokemijski podenoti: ketoacilna in izoprenska skupina. V skladu s tem kriterijem se lahko lipide razdeli na osem kategorij: maščobne kisline, glicerolipide, glicerofosfolipide, sfingolipide, saharolipide, poliketide, sterolne lipide in prenolne lipide. Pogosto se kot sopomenka za lipide uporablja tudi izraz maščobe, četudi so slednje podskupina lipidov, imenovanih triacilgliceroli (trigliceridi). Lipidi zajemajo tudi molekule, kot so denimo maščobne kisline in njihovi derivati (tri-, di- ali monogliceridi ter fosfolipidi), sem pa hkrati spadajo razni presnovki, ki vsebujejo sterole (na primer holesterol). Četudi ljudje in drugi sesalci uporabljajo kopico presnovnih poti za razgradnjo in izgradnjo lipidov, je nekaj lipidov esencialnih ter jih organizem ne more sintetizirati in so zato obvezna sestavina prehrane. Preberite več ...
|
23. avgust: vulkanalija (stari Rim)
![]() Tadej Pogačar, zmagovalec Tour de France 2021, med dirko
Pomoč
Pregled | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Projekti Fundacije Wikimedia
|