Havai keel
![]() | See artikkel vajab toimetamist. (Aprill 2015) |
Havai keel ('ōlelo Hawai'i) | |
---|---|
Kõneldakse | Ameerika Ühendriikides |
Piirkonnad | Hawaii saared, Hawaii osariik |
Kokku kõnelejaid | 24 000 (2010)[1] |
Keelesugulus |
Austroneesia keeled Malai-Polüneesia keeled Okeaania keeled Polüneesia keeled Ida-Polüneesia keeled Markii keeled havai keel |
Ametlik staatus | |
Ametlik keel | Hawaii osariigis |
Keelekoodid | |
ISO 639-3 | haw |
Havai keel on Austroneesia keelte hulka kuuluv keel, mida räägivad Hawaii saarte polüneeslastest põliselanikud.
Keel kasutab ladina kirja.
2010. aastal kõneles havai keelt 24 000 inimest. Havai keel on (koos inglise keelega) ametikeel Hawaii osariigis, rohkem kõneldakse seda Hawaii saarel ja Niihau saarel, vähemal määral teistel saartel ja teistes USA osariikides. Koolides õpetatakse havai keelt teise keelena, samuti on võimalik seda õppida Hawaii Ülikoolis doktorantuurini välja.
On välja antud havai keele sõnastikke ja grammatikaid, havaikeelseid ajalehti ja ajakirju ning havaikeelne Piibel.[2]
Ortograafia[muuda | muuda lähteteksti]
Havaikeelsed sõnad lõppevad alati vokaaliga ja igale konsonandile peab järgnema vokaal[3]. Havai tähestikus on vokaalid enne konsonante[4], nagu allolevas tähestikus näha.
Aa | Ee | Ii | Oo | Uu | Hh | Kk | Ll | Mm | Nn | Pp | Ww | ' |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
/a/ | /e/ | /i/ | /o/ | /u/ | /h/ | /k~t/ | /l/ | /m/ | /n/ | /p/ | /v~w/ | /ʔ/ |
Lisaks tähestikus ära märgitud vokaalidele, eristatakse veel pikki vokaale Āā Ēē Īī Ōō Ūū[5]
Hääldus[muuda | muuda lähteteksti]
Havai keeles on 13 häälikut. Kuigi vokaali pikkus on foneemiline, ei hääldata pikki vokaale alati reeglipäraselt[6]. Kuigi sõnarõhk on määratud kindlaks reeglitega, paikneb sõnarõhk alati pikal vokaalil.[7]
Fonoloogia[muuda | muuda lähteteksti]
Huulhäälik | Alveolaarne | Velaarne e. pehme suulae häälik | Kõrisulghäälik | |
---|---|---|---|---|
Nasaalhäälik | m | n | ||
Sulghäälik | p | t ~ k | ʔ | |
Ahtushäälik | h | |||
Sonorant e. heliline kaashäälik | w ~ v | l |
Havai keel on tuntud oma väheste konsonantfoneemide poolest – kõigest 8: /p, k ~ t, ʔ, h, m, n, l, w ~ v/. On märkimisväärne, et havai keeles on allofoonilised variatsioonid [t] ja [k][8], [w] ja [v] ning mõnes dialektis ka [l] ja [n] vahel.[6]
Süntaks[muuda | muuda lähteteksti]
Havai keeles järgitakse lause koostamisel peamiselt öeldis-alus-sihitis sõnajärge (näiteks: Hele ´o Keoni i ke kula. – otsetõlkes "Läheb John kooli"[9]). Üks erand on, kui lause on eitavas vormis ja alus on asendatud asesõnaga, siis kasutatakse sõnajärge alus-öeldis-sihitis.[10] Havai keeles enamasti välditakse kõrvallauseid ja tihtipeale kasutatakse selle asemel omastavat ülesehitust.[10]
Grammatilised kategooriad[muuda | muuda lähteteksti]
Nimisõnad[10][muuda | muuda lähteteksti]
- Grammatiline sugu – Havai keeles puudub grammatiline sugu. Kolmanda pööre väljendamiseks on sõna 'ia'
- Arv – havai keeles nimisõna tavaliselt arvu ei näita (nimisõna vorm ei muutu). Arvu väljendab pigem artikkel sõna ees.
- Määratus – ainsuse määratud vormi väljendab 'ka' , kui nimisõna lõpus on täht k, e, a või o (ka puke – ingl. the book), kui nimisõna lõpus on mõni muu täht, väljendab määratust 'ke' (ke pākaukau – ingl. the table). Mitmuse määratud vormi väljendab 'nā' (nā puke – ingl. the books). Ainsuse määramata vormi väljendab 'he' (he kanaka maika'i ia – ingl. S/He is a good person)
- Klass – enamik havai nimisõnu kuuluvad kahte klassi:
- kino ʻō – o-klassi kuuluvad sõnad, mille loomine ei sõltu teemast, näiteks: inoa – nimi, pu'uwai – süda, hale – maja
Konkreetsemad kategooriad on:
- transpordiviis, näiteks: ka'a – auto, lio – hobune
- asjad, millel on võimalik istuda või mida kanda, näiteks: noho – tool, 'eke – kott, lole – riided
- ja inimesed samas vanuseklassis ning ka varasemates vanuseklassides, näiteks: makuahine – ema
- kino ʻā – a-klassi kuuluvad sõnad, mille loomine on kontrollitav, näiteks: waiho'olu'u – värv. Spetsiifilisemad kategooriad on:
- poiss- või tüdruksõber (ipo)
- ühe liini järeltulijad, kuid mitte õdede-vendade järeltulijad
Tegusõnad[muuda | muuda lähteteksti]
- Aeg[10]
- Laad[10]
- Kõneviis[10]
- Kausatiivsuse omandamine – kausatiivsust omandatakse eesliitega ho´o- Näiteks: nani "ilus"; ho´onani "ilustama"[11]
Keelenäide[12][muuda | muuda lähteteksti]
- Mele Kalikimaka – Häid jõule
- Hau' oli la Hanau – Palju õnne sünnipäevaks
Grammatika[muuda | muuda lähteteksti]
Havai keel on ligikaudu isoleeriv keel. Sõnamoodustuseks on mõned ees- ja järelliited, sealhulgas kausatiivi eesliide hoʻo-, nagu sõnas hoʻonui (sõnast nui 'suur') ja substantivatsioonijärelliide -na, nagu sõnas ʻokina (sõnast ʻoki 'ära lõikama, eraldama, lahutama').
![]() | Artikli kirjutamine on selles kohas pooleli jäänud. Jätkamine on kõigile lahkesti lubatud. |
Arvsõnad 1–10[13][muuda | muuda lähteteksti]
- 1 – ekahi
- 2 – elua
- 3 – ekolu
- 4 – eha
- 5 – elima
- 6 – eono
- 7 – ehiku
- 8 – ewalu
- 9 – eiwa
- 10 – umi
Etümoloogilisi tähelepanekuid havai keeles[6][muuda | muuda lähteteksti]
Havai keelde on paljud sõnad muuhulgas tulnud ka heebrea, kreeka ja ladina keelest.
Näiteks
- aleka, areza – seeder – heb erez
- kinola, kinora – harf – heb kinnur
- hepekoma, hebedoma – nädal – kr hebdomas
- meli – mesi – kr meli
- lana – konn – lad rana
- lepu – küülik – lad lepus
Viited[muuda | muuda lähteteksti]
- ↑ U.S. Census (April 2010). "Table 1. Detailed Languages Spoken at Home and Ability to Speak English for the Population 5 Years and Over for the United States: 2006–2008" (MS-Excel Spreadsheet). American Community Survey Data on Language Use. Washington, DC, USA:U.S. Census Bureau.
- ↑ http://www.ethnologue.com/language/haw
- ↑ Wight, Kahikāhealani (2005). Learn Hawaiian at Home. Bess Press. ISBN 1-57306-245-6.
- ↑ Schütz, Albert J. (1994). The Voices of Eden: A History of Hawaiian Language Studies. Honolulu: University of Hawaiʻi Press. ISBN 0-8248-1637-4.
- ↑ http://www.omniglot.com/writing/hawaiian.htm
- ↑ 6,0 6,1 6,2 Elbert, Samuel H.; Pukui, Mary Kawena (1979). Hawaiian Grammar. Honolulu: The University Press of Hawaii. ISBN 0-8248-0494-5.
- ↑ Pukui, Mary Kawena; Elbert, Samuel H. (1986). Hawaiian Dictionary. Honolulu: University of Hawaiʻi Press. ISBN 0-8248-0703-0.
- ↑ Schütz, Albert J. (1994). The Voices of Eden: A History of Hawaiian Language Studies. Honolulu: University of Hawaiʻi Press. ISBN 0-8248-1637-4.
- ↑ http://www.luckyulivehawaii.com/const.htm
- ↑ 10,0 10,1 10,2 10,3 10,4 10,5 Alexander, W. D., Introduction to Hawaiian Grammar, Dover, 2004
- ↑ Schütz, Albert J., All About Hawaiian, U. of Hawaii Press, 1995.
- ↑ http://www.alohafriends.com/words.html
- ↑ http://www.mauimapp.com/moolelo/hwnnmbrs.htm
Välislingid[muuda | muuda lähteteksti]
![]() |
Vikisõnastiku kategooria: Havai keel |