Главна страна
Ванкувер
Ванкувер (енгл. Vancouver, франц. Vancouver) је по величини трећи град у Канади. Налази се у покрајини Британска Колумбија и највећи је град у западном делу земље. По попису из 2006. Ванкувер има 578.041 становника, а град са околином 2.116.581 становника.
Основан je 1867. када су у области Гастаун подигнуте прве пилане, које су убрзо постале језгро будућег насеља. Ванкувер је статус града добио 1886. Продужетак трансконтиненталне пруге који је водио до града, био је завршен 1887. с циљем да се што боље искористи велика природна лука Ванкувера, која ће ускоро постати важна веза у трговини између Далеког истока и источног дела Канаде. Ово је такође имало утицаја на убрзани развој трговине са Европом. Ванкуверска лука је данас највећа и најпрометнија лука у Канади, као и четврта највећа лука (по тонажи) у Северној Америци. Дрвна индустрија је и даље главна привредна делатност у граду, док је туризам, захваљујући очуваној природи у околини града, на другом месту. Ванкувер је трећи највећи филмски центар у Северној Америци (после Лос Анђелеса и Њујорка) чиме је заслужио надимак Северни Холивуд. У граду је 1986. одржана Светска изложба, а у фебруару 2010. Ванкувер је, заједно са Вислером, био домаћин Зимских олимпијских игара.
Историја хамбургера
Хамбургер (такође само бургер) врста је сендвича који се у савременијој форми први пут појавио крајем 19. или почетком 20. века. Данашњи хамбургер резултат је наглих промена кулинарских потреба друштва услед индустријализације, настанка радничке и средње класе, те повећане потражње за јефтинијом храном коју је могуће конзумирати и ван дома.
Значајни докази указују на то да је САД прва земља где су две кришке хлеба и одрезак (спремљена пљескавица од млевеног меса) спојени у „хамбургер сендвич” и тако продати. Постоје контроверзе око порекла хамбургера јер његова два основна састојка (хлеб и месо) била су припремана и конзумирана засебно више година у разним земљама пре него што су комбинована на овај или сличан начин. Недуго након настанка, хамбургер је веома брзо добио све тренутно примарним састојцима типичне додатке: зелена салата, парадајз, црни лук, краставац и др.
Након бројних контроверзи у 20. веку, укључујући ’нутритивну контроверзу’ крајем 1990-их, хамбургер се данас у правилу идентификује са Сједињеним Државама и одређеним кулинарским стилом добро познатим као фаст-фуд. Уз пржену пилетину и питу с јабукама, хамбургер је постао кулинарска икона у САД.
Изабрана слика
Маче расе Бенгалске мачке. Бенгалска мачка је пореклом из САД, настала укрштањем домаће мачке са азијском леопардастом мачком (ALC) Prionailurus bengalensis bengalensis. Име је добила по латинском називу ALC (P. b. bengalensis), а не по дивљем рођаку Бенгалском тигру. |
Вести
- 8. јун — Жалбено веће Механизма за кривичне судове у Хагу осудило је генерала Ратка Младића на доживотан затвор.
- 7. јун — Према прелиминарним резултатима мексичка владајућа странка Морена и њени савезници имају већину у новом сазиву Доњег дома Конгреса.
- 7. јун — У судару два експресна воза у јужном Пакистану погинуло је најмање 38 особа, а више десетина је повређено.
- 5. јун — Наоружани нападачи убили су најмање 100 цивила у нападу на једно село на северу Буркине Фасо.
- 30. мај — Анадолу Ефес је освојио кошаркашку Евролигу победивши Барселону у финалу фајнал фора.
- 29. мај — Челси је победио у финалу Лиге шампиона Манчестер Сити резултатом 1 : 0.
- 29. мај — Свети архијерејски синод Српске православне цркве изабрао је владику Јоаникија Мићовића (на слици) за митрополита Митрополије црногорско-приморске.
13. јун
- 1381 — Под вођством Вота Тајлера, у енглеским покрајинама Кент, Норфок, Сафок и Кембриџшир почео сељачки устанак против феудалаца, изазван високим порезима.
- 1839 — Српски кнез Милош Обреновић је абдицирао у корист сина Милана и напустио Србију.
- 1900 — У Кини је почео Боксерски устанак, побуна сељака и градске сиротиње против страног капитала и домаћих феудалаца.
- 1944 — Прве немачке ракете V-1 испаљене у Другом светском рату на јужну Енглеску.
- 1952 — Совјетски авиони су оборили изнад Балтичког мора шведски војни авион Даглас DC-3 који је био на обавештајној мисији.
- 1953 — Државним ударом у Колумбији на власт дошао Густав Ројас Пиниља, који је диктаторски владао до 1957, када је у Колумбији враћен демократски режим.
- 1956 — Последњи британски војници напустили базу код Суецког канала, којим је Велика Британија управљала 74 године.
Да ли сте знали
- ... да је за првог народног хероја Југославије проглашен Петар Лековић?
- ... да је највећи сателит у Сунчевом систему Јупитеров Ганимед?
- ... да је лекар Жозеф Гијотен дао предлог о коришћењу гиљотине?
- ... да је Беназир Буто била прва жена премијер и вођа једне муслиманске земље?
- ... да Чубрина улица у Београду носи име по књижевном псеудониму писца и Његошевог учитеља Симе Милутиновића Сарајлије?
- ... да је једна од најпознатијих српских сликарки Катарина Ивановић била прва жена академик код Срба?
- ... да се у средини Млечног пута налази црна рупа, а што је планета старија, она је ближа њој?
Википедија
Википедија је енциклопедијски пројекат слободног садржаја на интернету који развијају добровољци помоћу викисофтвера. Чланке на њој може мењати свако с приступом интернету.
Првобитна верзија пројекта започета је 15. јануара 2001, док је издање на српском језику започето 16. фебруара 2003. године. Тренутно Википедија има више од 56,6 милиона чланака на 309 језика, од којих је преко 647.000 на српском.
Доприноси
Чланке на Википедији заједнички пишу добровољци широм света, а већину страница може да уређује свако ко има приступ интернету. Притом је неопходно поштовати правила и смернице које је усвојила заједница.
Постоје странице помоћи у којима је објашњено како се израђују нови или уређују постојећи чланци, како се отпремају и користе слике итд. У било којем тренутку можете да затражите помоћ.
Заједница
До сада су на Википедији на српском језику 286.694 корисника отворила налог, а од тога је 957 активно. Сви уредници су волонтери који удружују напоре у оквиру различитих тематских целина. Посетите Радионицу и сазнајте како и ви можете помоћи.
Дискусије и коментари о садржају чланака су добродошли. Странице за разговор користе се за размену мишљења и указивање на грешке како би се постојећи чланци побољшали и употпунили.
Википедијом руководи Задужбина Викимедија, некомерцијална организација која управља и низом других пројеката:
Викиречник слободни речник
Викицитат слободни цитати
Викикњиге слободни уџбеници
Викизворник слободна библиотека
Викиновости слободне вести
Викиверзитет слободни материјали за учење
Викиврсте директоријум врста
Медијавики развој вики софтвера
Википодаци слободна база знања
Викиостава слободно складиште медија
Википутовање слободни водич за путовања
Метавики координација заједнице и документација