Pagrindinis puslapis
Sveiki atvykę į Vikipediją Laisvąją enciklopediją, kurią kurti gali kiekvienas. |
Lietuviškojoje Vikipedijoje:
|
Apie Vikipediją
Vikipedija yra universali, daugiakalbė interneto enciklopedija, kaip bendruomeninis projektas, pagal viki technologiją ir pamatinius principus kuriama daugybės savanorių bei išlaikoma iš paaukotų lėšų.
Vikipedijos tikslas – pateikti laisvą, nešališką ir patikrinamą turinį, kurį be jokių apribojimų gimtąja kalba galėtų skaityti visi žmonės. Rašyti, pildyti, tobulinti straipsnius taip pat gali visi, jei laikomasi bendrų, visiems dalyviams galiojančių taisyklių ir susitarimų. Nauji dalyviai yra kviečiami apsilankyti pagalbos puslapiuose ir bendruomenės portale. Vikipedija vadinama „laisvąja enciklopedija“, nes visas jos turinys pateikiamas pagal GFDL ir CC-BY-SA licencijas, kurios leidžia enciklopedijos turinį naudoti, keisti ir platinti tiek nemokamai, tiek ir mokamai, jei laikomasi naudojimo sąlygų. |
Rinktinė iliustracija
|
Savaitės straipsnis
Pėteris Bėrensas (vok. Peter Behrens, 1868 m. balandžio 14 d. Hamburge – 1940 m. vasario 27 d. Berlyne) – vokiečių architektas, dailininkas ir dizaineris. Pramoninio dizaino pradininkas, grupuotės „Münchener Secession“ (1892 m.) ir susivienijimo „Werkbund“ (1907 m.) vienas įkūrėjų. Žymus savo įtaka modernizmo architektūros raidai Vokietijoje. 1885–1891 m. mokėsi tapybos Hamburge, Karlsrūjėje, Diuseldorfe ir Miunchene, nuo 1891 m. Miunchene dirbo dailininku, iliustratoriumi ir knygryšiu. 1899 m. pakviestas Heseno didžiojo kunigaikščio Ernsto Liudvigo II į Darmštato dailininkų koloniją, kur suprojektavo nuosavą gyvenamąjį namą (taip pat ir interjerą bei baldus). 1903–1907 m. dirbo Diuseldorfo taikomosios dekoratyvinės dailės mokyklos direktoriumi, nuo 1907 m. gyveno Berlyne. 1907–1914 m. dirbo meniniu konsultantu AEG bendrovėje, sukūrė AEG prekės ženklo grafinį dizainą, bendrovės katalogų, gaminių dizainus, suprojektavo bendrovės pastatus – gamyklas, parduotuves. Tuo metu turėjo ir savo biurą, kuriame P. Bėrenso asistentais dirbo modernizmo architektūros pionieriai architektai Valteris Gropijus, Liudvigas Mysas van der Rohė ir Le Korbiuzjė. 1909 m. suprojektavo funkcionalių, racionalių formų AEG turbinų gamyklos pastatą Berlyne – turėjusį įtakos V. Gropijaus suprojektuotos Fagus gamyklos Alfelde dizainui ir modernizmo architektūros raidai. 1911–1912 m. suprojektavo masyvių klasikinių formų Vokietijos ambasadą Sankt Peterburge, bendrovės Mannesmannröhren-Werke administracinį pastatą Diuseldorfe. Po Pirmojo pasaulinio karo sukūrė modernistinės stilistikos pastatų: ekspresionistinį bendrovės Farbwerke Hoechst AG administracinį pastatą Frankfurto prie Maino priemiestyje (1920–1924 m.), „New Ways“ gyvenamąjį namą Nortamptone (1926 m.), tabako fabriką Lince (1930 m.). 1922–1936 m. gyveno Vienoje, dirbo Vienos dailės akademijoje (1922–1927 m. Architektūros mokyklos direktorius, 1933–1935 m. – akademijos rektorius). Nuo 1936 m. gyveno Berlyne, dėstė Prūsijos dailės akademijoje. |
birželio 5 d. įvykiai
Lietuvoje
Pasaulyje
|
Savaitės iniciatyva
Rimašių akmenynas, arba Rimašių riedulynas – riedulių sankaupa Šalčininkų rajone, Poškonių seniūnijoje, Grybiškių kaime, Dieveniškių istoriniame regioniniame parke. Objekto pavadinimas siejamas su kaimynystėje esančiu Rimašių etnografiniu gatviniu kaimu. Akmenynas slūgso apie 2 km į pietus nuo Poškonių, 1,3 km į rytus nuo kelio 104 Šalčininkai–Dieveniškės–Krakūnai . Objektas pritaikytas lankymui: rieduliai išsidėstę prižiūrėtoje miško aikštelėje, kurioje įrengta atokvėpio vieta, pažymėti informacine lenta ir kelio rodyklėmis, lengvai pasiekiami lauko keliukais. Rimašių akmenynas yra geologinis gamtos paveldo objektas, paskelbtas valstybės saugomu LR aplinkos ministro 2008 m. birželio 4 d. įsakymu Nr. D1-309. Siekiama išsaugoti aikštelę, kurioje į 13 eilių sukrauta apie 4500 riedulių, sovietmečio melioracijos vajaus laikotarpiu suvežtų iš aplinkinių melioruojamų laukų. Akmenys buvo gabenami maždaug 1970–1977 m. laikotarpiu į tam skirtą teritoriją, suguldomi eilėmis. Manoma, ateityje buvo planuojama juos sprogdinti ir skaldos pavidalu naudoti statybose. Rieduliai, esantys objekto teritorijoje į Lietuvą pateko iš Skandinavijos per priešpaskutinį apledėjimą. Priešpaskutiniojo apledėjimo ledynas iš maksimalaus paplitimo ribos pradėjo trauktis prieš 190-200 tūkst. metų. Šios savaitės iniciatyva yra Lietuvos saugomos teritorijos. |
Naujienos
|
Kiti projektai | |||||||||||||||||||||||||||
|