Potrošništvo
![]() |
Ta članek naj bi bil pristranski. |
Potrošništvo pride iz besede potrošnik, uporabnik izdelkov in storitev. Danes pod potrošništvo razumemo pretirano porabljanje materialnih dobrin, ki so sicer dobrodošle za trgovce in industrijo, dolgoročno pa neugodne za okolje in odnose med ljudmi. Zato ima ta pomen negativen prizvok.
V sodobni zahodni civilizaciji potrošništvo že precej časa kaže vse tipične znake religije. In za to religijo nedvomno velja Marxova misel: »Religija je opij za ljudstvo.« Potrošništvo ima svoje tipične verske zgradbe (nakupovalna središča) in obrede (nedeljski nakup namesto nedeljske maše). Najpomembnejša pa je lestvica vrednot, ki omogoča, da potrošništvo povsem obvladuje življenje marsikaterega človeka. Potrošništvo s prefinjenim sistemom reklam poskrbi za to, da se posameznik čim bolj poistoveti z ideali, ki mu jih ponujajo oglasi. Oglasi potrošniku obljubljajo tako rekoč nebesa na zemlji - če bo kupoval izdelke določene znamke. Žal pa so lepotni ideali, ki jih ponujajo reklame, v resničnem življenju nedosegljivi, kar potrošnike žene v depresivnost in psihične bolezni.
Zunanje povezave[uredi | uredi kodo]
- Consumerism as Religion (Potrošništvo kot religija)
- The Myth of Consumerism (Mit potrošništva)
- America’s Other Religion (Ameriška druga religija)
- Consumerism a national religion (Potrošništvo kot državna vera)