FC Rapid București
FC Rapid București | |||||
![]() |
|||||
Informații generale | |||||
---|---|---|---|---|---|
Nume complet | Fotbal Club Rapid București | ||||
Poreclă | Vulturii vișinii, Giuleștenii, Feroviarii, Ceferiștii[1] | ||||
Nume precedent(e) | CFR București, Locomotiva București, Uniunea Fotbal Club Rapid București |
||||
Data fondării | Dată Neoficială: 11 iunie 1923 Dată Oficială: 25 iunie 1923 |
||||
Data desființării | 14 decembrie 2016 | ||||
Culori | |||||
Stadion | Valentin Stănescu, București (19.100[2] locuri) |
||||
Prezență online | www.fcrapid.ro | ||||
Palmares | |||||
Național | Campionatul României (3)[3][4] Cupa României (13) Supercupa României (4) |
||||
Internațional | Cupa Balcanică (2) Campionatul European Feroviar (1) |
||||
Echipament | |||||
|
|||||
Modifică date / text ![]() |
Fotbal Club Rapid București a fost un club de fotbal din București, România. Clubul a fost fondat în 1923 de către un grup muncitor de la Atelierele Grivița sub numele de Asociația culturală și sportivă C.F.R.. Rapid a câștigat de 4 ori titlul (de 3 ori Campionatul României — 1967, 1999 și 2003 — și în 1942 un campionat de război a cărui trofeu purta denumirea de "Cupa Basarabia"[5])[3][4] și de 13 ori Cupa României.
În 2016, Rapid a fost declarat în instanță în faliment; deși nu era definitivă, decizia a avut ca urmare faptul că echipa nu a mai putut înregistra contracte noi și, neavând legitimați suficienți jucători, clubul nu s-a putut înscrie în prima divizie în sezonul 2016–2017.
Cuprins
Istorie
Perioada Interbelică
Istoria clubului începe în ziua de 25 iunie 1923, când, într-o sală a școlii primare din cartierul Grivița, lucrătorii de la Atelierele Grivița au pus bazele "Asociației Culturale și Sportive CFR".[6] Din primul comitet au făcut parte: maistrul Teofil Copaci (devenit președintele asociației), strungarii Grigore Grigoriu (devenit primul căpitan al echipei), Dumitru Constantinescu, Geza Ginzer, Tudor Petre, Franz Hladt.[7] Echipa s-a constituit în luna septembrie, după fuzionarea celor de la „Ateliere” cu cei de la „Excelsior” (care reprezenta cartierul muncitoresc „Steaua și care avea în frunte pe Emil Dobrescu, V. Constantinescu, Gh. Mărculescu, D. Itu) și a închiriat terenul C.A.B. de la Șostea, pentru antrenamente și jocuri.[7] Primele echipamente au fost confecționate din pânză vișinie în casa lui Grigore Grigoriu, iar ghetele cu crampoane recondiționate din bocancii uzați de la Ateliere.[6]
Pe 28 octombrie 1923 echipa joacă primul său meci, împotriva celor de la Unirea Timișoara, pe care îl pierde cu 8-4.[8] Al doilea meci, disputat peste zece zile, a fost jucat împotriva Gloriei Arad, pierdut și acesta cu 2-1.[9]
Până în anul 1932 CFR joacă în campionatul Bucureștiului, neizbutind calificarea în turneul final al campionatului. În această perioadă, din conducerea echipei au făcut parte: Teofil Copaci, Grigore Grigoriu, Bozie Codreanu, iar din lotul de jucători: Stănică, Tudor, Molnar, Ștefănescu, Foran, Leoveanu, Constantinescu, Fetzko, Georgescu, Hladt, Geza, Weiss, Albert, Block, Filip, Itu I, Itu II, Pîrvulescu, Cichi, Schileriu, Svetcovschi, Oros, Ujlaki, Pop, Dobrescu I, Kelemen, Vlaiculescu, Ispas, Vintilescu, Petrovici etc.[10]
În sezonul 1932-1933 se înscrie în Divizia A, primul sezon al competiției în sistem divizionar.[11] Începând cu acest an competițional, echipa are ca bază de antrenament și loc de disputare a meciurilor oficiale terenul Giulești. Primul meci al echipei în Divizia A a fost cel cu Ripensia Timișoara, disputat la 11 septembrie 1932 și câștigat cu scorul de 3-2.[11] Primul marcator al CFR-ului de atunci în Divizia A a fost Francisc Boroș.[11] Un alt rezultat important din acest sezon a fost cel din partida cu Șoimii Sibiu, care s-a terminat cu scorul de 9-1.[11]
Locurile ocupate în clasament în cele nouă ediții organizate până în anii celui de-Al Doilea Război Mondial au fost: 2 în seria I (1932-1933), 4 în seria I (1933-1934), 10 (1934-1935), 7 (1935-1936), 2 (1936-1937), 1 în seria I (1937-1938), 6 (1938-1939), 2 (1939-1940), 2 (1940-1941).[12] În această perioadă (1932-1941), din conducerea clubului au făcut parte: V. Blaj, V. Badiu, Costică Bauer, iar ca antrenori au funcționat: Krüger, Huniade, Wana, Konrád, Schaffer și Ștefan Auer.
În anul 1936 echipa își schimbă denumirea în Rapid București, fiind luată ca model formația austriacă Rapid Viena. În sezonul competițional 1937-1938 echipa se califică în finala campionatului național, după ce încheie seria pe locul 1. Meciul final este jucat împotriva Ripensiei Timișoara, pierdut în ambele manșe cu același scor, 0-2.
În perioada interbelică, formația feroviară s-a numărat printre echipele de top ale României, câștigând șapte Cupa ale României. Prima a fost adjudecată la 6 iunie 1935, în finala cu Ripensia câștigată cu scorul de 6-5[11], echipa CFR-ului era formată din: Theimler - Roșculeț, Ujlaki - Vintilă, Wetzer II, Cuedan - Georgescu, Barbu II, Strock, Medve, Attila.[13] Între 1937 și 1942 cucerește de șase ori consecutiv Cupa României, record neatins de altă echipă românească până în prezent.
În 1940 Rapid este prima echipă de fotbal din România care a reușit calificarea în finala unei cupe europene, Cupa Europei Centrale, nedisputată din cauza izbucnirii celui de-Al Doilea Război Mondial.[11] După ce trecuse de Hungária FC MTK în sferturi și de Građanski Zagreb în semifinale, feroviarii aveau să-i întâlnească în finală pe cei de la Ferencváros TC.
Din loturile echipei, între 1932-1942, au făcut parte: Roșculeț, Ujlaki, Vintilă, Wetzer II, Rășinaru, Cuedan, Barbu II, Rădulescu, Bogdan, Auer, Moldoveanu, Baratky, Raffinsky, Lengheriu, I. Costea, Sipoș, Gavrilescu, Sadowski, Silvăț, Ghiurițan, Wetzer III, Florian ș.a.[14]
1945–1960
După război, echipa revine în campionatul Campionatul capitalei în ediția 1945-1946, situându-se pe în final pe locul 4. În anul competițional 1946-1947, primul sezon național oficial după încheierea războiului, echipa (redenumită din nou în CFR) încheie pe locul cinci, la două puncte distanță de locul doi și la 13 față de locul 1. În sezonul următor, 1947-1948, echipa termină pe locul trei, în spatele echipelor CFR Timișoara și ITA Arad[15], iar în sezonul 1948-1949 termină pe locul doi, la cinci puncte în spatele celor de la IC Oradea.[16] Pe 20 martie 1949, CFR București obține cea mai clară victorie din istoria sa, 12-2 cu CFR Cluj.[11][17]
În anul competițional 1950, desfășurat după model sovietic (pe sistemul primăvară-toamnă), echipa termină pe locul doi.[11] La începutul acestui sezon echipa devine Locomotiva, după decizia în urma căreia toate echipele feroviare din țară sunt nevoite să-și schimbe denumirea astfel. Prima retrogradare a venit în 1951, când ocupă locul 11[18], pierzând la golaveraj. Promovează după un an, de pe primul loc, la 10 puncte în spatele celei de-a doua clasate (Locomotiva Iași)[19] și va încheia sezonul 1953 pe locul cinci.[20] În anul 1954 retrogradează pentru a doua oară, ocupând locul 12. Revine din nou, după un singur an, în Divizia A, urmând o perioadă bună pentru echipă. În 1956 ocupă locul patru, la numai 5 puncte de prima poziție.[21]
Din sezonul 1957-1958 se revine la sistemul toamnă-primăvară, iar feroviarii termină pe la mijlocul clasamentului. În 1958 se revine la numele consacrat de Rapid. În anii următori echipa termină pe locurile 4 (1958-1959) și 10 (1959-1960).[22]
În acești ani, în lotul de jucători al echipei s-au numărat: V. Stănescu, Gh. Dungu, Gh. Demeter, D. Macri, V. Mihăilescu, C. Simionescu, N. Cristescu, I. Ruzici, C. Socec, I. Lungu, B. Marian, A. Rădulescu, A. Ferenczi, Șt. Filotti, N. Roman, Em. Avasilchioaie, D. Călin, L. Coman, A. Todor, N. Dodeanu, I. Langa, I. Olaru, S. Zeană, Gh. Milea ș.a.
1960-1975
Perioada anilor '60 a fost una din cele mai bune din istoria fotbalului giuleștean. În 1961 ajunge până în finala Cupei României, unde pierde cu Arieșul Turda, scor 1-2.[23] Sezonul următor, 1961-1962, ajunge din nou în faza finală, pierzând în fața Stelei cu 1-5.
În marea majoritate a acestor ani, echipa se regăsește în plutonul fruntaș al campionatului, ocupând succesiv locurile: 3 (1960-1961), 5 (1961-1962), 8 (1962-1963), 2 (1963-1964, 1964-1965, 1965-1966)[24], culminând cu sezonul 1967 când Rapid reușește să cucerească primul titlul de campioană a României.[11] Campionatul este câștigat în ultima etapă, la Ploiești, unde trebuia să nu piardă în fața Petrolului.
După acest prim succes, în următoarele patru ediții de campionat echipa ocupă, cu excepția sezonului 1967-1968 (când ajunge și în finala Cupei României pe care o pierde în fața lui Dinamo cu 1-3 în prelungiri), poziții pe podiumul campionatului: locurile 3 (1968-1969), 2 (1969-1970) și din nou 2 (1970-1971), după care începe să alunece spre coada clasamentului: locul 10 (1971-1972) și locul 14 (1972-1973).[24] În sezonul 1971-1972 ajunge în finala Cupei României pe care o câștiga în fața Jiului Petroșani, scor 2-0.[23]
În sezonul 1973-1974 ocupă locul al 16-lea în clasament, retrogradând pentru a treia oară în Divizia B. După obicei, revine în primul eșalon după numai un an (1974-1975)[24], sezon în care ajunge până în faza finală a Cupei României. După ce trece de Dinamo, Jiul, Ceahlăul și Steaua, reușește să învingă și Universitatea Craiova în finală, scor 2-1, aducând în vitrina clubului a noua cupă a României.
1975–1990
Anii aceștia sunt cei mai negri pentru fotbalul feroviar. După ce revine din Divizia B în 1975, în sezonul 1975-1976 echipa ocupă locul 14 în campionat, iar în sezonul următor locul 16, retrogradând pentru a patra oară în eșalonul secund, unde va rămâne, de această dată, șase sezoane. În acești ani echipa, din postura de divizionară secundă, ocupă următoarele locuri în clasament: 4 (1977-1978), 6 (1978-1979), 2 (1979-1980), 3 (1980-1981), 2 (1981-1982) și locul 1 (1982-1983), ducând în această perioadă o rivalitate crâncenă cu Petrolul Ploiești și Progresul București. Revenirea în prima divizie se datorează antrenorilor Valentin Stănescu (cel care a adus și primul titlu în 1967) și Viorel Kraus și a lotului de jucători format din: Ion Gabriel, Manu, Popescu, Paraschiv, Pîrvu, Șișcă, Tiță, Iancu, Cojocaru, Ion Ion, Manea, Ad. Dumitru, Petruț, Ispas, C. Dumitriu, Avram, Damaschin, Marta, Lazăr, Koti, Săftoiu, A. Mincu, Petre Petre.
În anul competițional 1983-1984 Rapid ocupă locul 13 în Divizia A, iar în anii următori locurile: 11 (1984-1985), 8 (1985-1986), 14 (1986-1987), 13 (1987-1988). În sezonul 1988-1989 retrogradează pentru a cincea oară, ocupând locul al 17-lea. În acest an ajunge până în semifinalele Cupei României, unde o întâlnește pe Steaua, și pierde cu scorul de 2-3 în urma unui gol marcat în minutul 90
Pe 14 august 1985 Rapidul suferă cea mai severă înfrângere din campionat, pe terenul Corvinului, scor 9-0.[11] Pe 3 mai 1989 are loc Rapid-Steaua 2-8, meciul cu cele mai multe goluri primite pe teren propriu de giuleșteni.[11]
1990–2013
Rapid reușește cele mai importante performanțe ale sale pe plan intern și internațional. Din 1993, echipa a fost preluată de George Copos. În 1999 și 2003 a câștigat campionatul,[6] iar în 1998, 2002, 2006 și 2007 Cupa României. În 2006, Rapid s-a calificat în Cupa UEFA din postura de câștigătoare a Cupei României, și a reușit totodată calificarea în premieră în grupele acestei competiții, la al doilea sezon de când UEFA a introdus acest format pentru a doua competiție intercluburi ca importanță din Europa. Alb-vișiniii au trecut de grupe, iar în șaisprezecimi au întâlnit echipa germană Hertha Berlin, pe care au eliminat-o după 1-0 la Berlin, pe Olympiastadion și 2-0 pe „Giulești”, astfel rapidiștii ajungând în optimi. În această fază, rapidiștii au dat de o altă echipă din Germania, una din marile favorite la câștigarea Cupei UEFA în acel sezon, Hamburger SV (sau SV Hamburg), de care au trecut după 2-0 pe „Giulești” și 1-3 pe AOL Arena (rapidiștii s-au calificat datorită golului din deplasare), iar în sferturi au întâlnit Steaua, cealaltă echipă românească aflată la cea mai mare performanță în Cupa UEFA din istorie. A fost o luptă dramatică, de unde învingători au ieșit steliștii, după 1-1 în „Giulești” și 0-0 pe Stadionul Național (steliștii s-au calificat datorită golului din deplasare). A fost cea mai mare performanță europeană a echipei alb-vișinii de după cel de al Doilea Război Mondial.
După acel sezon, situația financiară a Rapidului s-a complicat, în parte și de condamnarea penală a patronului George Copos în Dosarul Transferurilor și apoi în dosarul „Loteria”.[25][26] Performanțele au intrat și ele într-un declin, după ce în 2007–2008 terminase pe locul 3, Rapidul terminând campionatul pe locurile 7–8 de trei ori în următorii cinci ani.
Conflictul de insolvență din 2013
La 10 mai 2013, Comisia de Disciplină a Federației Române de Fotbal a hotărât să nu acorde clubului licența pentru Liga 1 pentru sezonul 2013-2014. Pe 6 iulie Comitetul Executiv al FRF a hotărât ca în primul eșalon să participe 18 formații. Mircea Sandu a anunțat că pentru a decide cea de-a optsprezecea echipă se va disputa un baraj între Concordia și Rapid. Acest baraj a avut loc pe 13 iulie, pe Stadionul Dinamo la ora 21.00,[27] și a fost câștigat de Rapid cu 2–1.[28]
Concordia a contestat însă legalitatea acestui baraj, întrucât Rapidul nu avea licență pentru Liga I. După ce deja se disputaseră două etape, la 2 august, Tribunalul de Arbitraj Sportiv (TAS) de la Laussane a hotărât că organizarea barajului a fost neregulamentară, iar Concordia trebuie să rămână în Liga I, iar Rapid să retrogradeze.[29]
Acordarea licenței în 2014
La 17 mai 2014, Comisia de Licențiere a Federației Române de Fotbal a decis neacordarea licenței pentru sezonul 2014-2015 al Ligii 1.[30] Clubul Rapid a decis să facă recurs la Tribunalul pentru Arbitraj Sportiv, dar nu își putea permite suma de 30.000 de euro; aceasta a fost strânsă printr-o colectă a fanilor echipei, iar TAS a admis recursul, obligând Federația să acorde Rapidului licența pentru sezonul de Liga I.[31]
Falimentul și succesoarea
În sezonul 2015–2016, Rapid a terminat pe locul întâi în Seria I a Liga a II-a,[32] dar în condițiile în care clubul nu era redresat financiar, echipa de seniori a rămas cu doar câțiva jucători și fără antrenori. După ce o primă instanță a declarat clubul în faliment, FC Rapid nu a mai putut nici înregistra noi contracte, deci nu a putut alinia o echipă cu care să se înscrie în Liga 1 în sezonul 2016–2017.[33] Aceasta a dus la desființarea clubului. În acea toamnă, fostul director de marketing, Horia Manoliu, a înscris în liga a V-a bucureșteană un nou club, AFC Rapid, care a preluat seriile de copii și juniori și a aliniat în acea ligă locală o echipă bazată pe grupa de juniori născuți în 1998–1999. Manoliu susține că echipa deține palmaresul fostului club Rapid și că este continuatoarea acestuia.[34]
Stadionul Giulești
În 1936 începeau lucrările pentru ridicarea stadionului de lângă Grant. 2 ani mai târziu este 2 ani mai târziu este încheiată construcția, dând echipei Rapid o copie mai mică a "Potcoavei" din Londra a echipei Arsenal. Oficial, stadionul a fost inaugurat pe 10 iunie 1939, cu ocazia împlinirii a 70 de ani de la punerea în circulație a primului tren în România în prezența Regelui Carol al II-lea și a Marelui Voievod Mihai de Alba iulia. În acel moment, Rapidul dispunea de una din cele mai mari și moderne arene din țară, neavând totuși capacitatea ANEF-ului sau gazon de iarbă și instalație de nocturnă ca Venus.
Prin construcția după revoluție a celei de-a doua peluze, "Potcoava" a fost închisă, iar capacitatea stadionului s-a ridicat la 19.100 de locuri. Modernizările au continuat în 2003, an în care gazonul a fost schimbat complet. În prezent peluza veche este închisă, în urma unor decizii la nivelul conducerii din „perioada Copos”.
Stadionul Giulești se află momentan într-o stare avansată de degradare. urmând a fi recondiționat cu scopul de a găzdui antrenamentele echipelor participante la EURO 2020.
Imn
Suntem peste tot acasă Refren Inima ce-n piept ne bate Refren Nu vă dați bătuți o clipă Refren Autori: Adrian Păunescu și Victor Socaciu |
Imnul Rapidului, cunoscut și ca „Suntem peste tot acasă”, a fost compus de Victor Socaciu pe versurile lui Adrian Păunescu.[35]
Suporteri
Rapid este singurul club din România cu club aristocratic.[36]
Peluza Nord: Gruppo Autonom Alcoolica, Official Hooligans, RHV, Original Ultra', Bombardierii din Vitan (BMB), Ultras Targoviste;
Tribuna a II-a (t2): Pirații (Ultras Unione, B'921, Maniacs, Grant Ultras), Niște Băieți, Radicals Group 1997, Ultra' Stil, Torcida Vișinie, Chicos del Infierno (CDI), Collettivo
Jucători notabili
Palmares
Național
- Cupa României: 13 cupe
- Supercupa României: 4 Supercupe
- Liga II
- Câștigători (5): 1952, 1955, 1974–1975, 1982–1983, 1989–1990, 2015-2016
- Locul 2 (3): 1979–1980, 1981–1982, 2013–14
Internațional
- Finalistă în Cupa Europei Centrale
- Ediția a XIV-a, 1940, nedisputată din cauza începerii celui de-al Doilea Război Mondial
- Sfert-Finalistă Cupa UEFA
Rapid în cupele europene
Perioada 1955 (înființarea Cupei Campionilor și a Cupei Orașelor Târguri) - 2012 (prezent)
Rapid București a disputat 86 de partide în cupele europene, în 3 competiții (sau 5 dacă separăm vechile denumiri ale Cupei UEFA și Ligii Campionilor în competiții distincte) pe parcursul a 20 sezoane și a obținut următoarele rezultate:
- Cupa Orașelor Târguri: 2 participări, 4 jocuri, 1 victorie, 0 egaluri, 3 înfrângeri, golaveraj 6-14;
- Cupa UEFA: 12 participări, 62 jocuri, 29 victorii, 15 egaluri, 18 înfrângeri, golaveraj 90-57;
- (Cupa UEFA + Cupa Orașelor Târguri: 14 participări, 66 jocuri, 30 victorii, 15 egaluri, 21 înfrângeri, golaveraj 96-71);
- Cupa Cupelor: 3 participări, 12 jocuri, 5 victorii, 3 egaluri, 4 înfrângeri, golaveraj 19-17;
- Cupa Campionilor: 1 participare, 4 jocuri, 1 victorie, 1 egal, 2 înfrângeri, golaveraj 3-3;
- Liga Campionilor: 2 participări, 4 jocuri, 0 victorii, 2 egaluri, 2 înfrângeri, golaveraj 6-8;
- (Cupa Campionilor + Liga Campionilor: 3 participări, 8 jocuri, 1 victorie, 3 egaluri, 4 înfrângeri, golaveraj 9-11);
- Cupele europene: 20 participări, 86 jocuri, 36 victorii, 21 egaluri, 29 înfrângeri, golaveraj 124-99.
1968-1969 - Cupa Orașelor Târguri | ||
Turul 1 | ||
Rapid București ![]() |
3-1 | ![]() |
(Iugoslavia) OFK Belgrad ![]() |
6-1 | ![]() |
1969-1970 - Cupa Orașelor Târguri | ||
Turul 1 | ||
(Portugalia) Vitória Setúbal ![]() |
3-1 | ![]() |
Rapid București ![]() |
1-4 | ![]() |
1975-1976 - Cupa Cupelor | ||
Șaisprezecimi de finală | ||
Rapid București ![]() |
1-0 | ![]() |
(Belgia) Anderlecht ![]() |
2-0 | ![]() |
1993-1994 - Cupa UEFA | ||
Turul 1 | ||
(Italia) Internazionale ![]() |
3-1 | ![]() |
Rapid București ![]() |
0-2 | ![]() |
1999-2000 - Liga Campionilor | ||
Turul 2 preliminar | ||
Rapid București ![]() |
3-3 | ![]() |
(Letonia) Skonto Riga ![]() |
2-1 | ![]() |
2003-2004 - Liga Campionilor | ||
Turul 2 preliminar | ||
Rapid București ![]() |
0-0 | ![]() |
(Belgia) Anderlecht ![]() |
3-2 | ![]() |
2007-2008 - Cupa UEFA | ||
Turul 1 | ||
(Germania) FC Nürnberg ![]() |
0-0 | ![]() |
Rapid București ![]() |
2-2 | ![]() |
2008-2009 - Cupa UEFA | ||
Turul 1 | ||
(Germania) VfL Wolfsburg ![]() |
1-0 | ![]() |
Rapid București ![]() |
1-1 | ![]() |
2011-2012 - UEFA Europa League | ||
Play-off | ||
(Polonia) Śląsk Wrocław ![]() |
1-3 | ![]() |
Rapid București ![]() |
1-1 | ![]() |
Faza grupelor | ||
(Israel) Hapoel Tel Aviv ![]() |
0-1 | ![]() |
Rapid București ![]() |
1-3 | ![]() |
Rapid București ![]() |
0-1 | ![]() |
(Polonia) Legia Varșovia ![]() |
3-1 | ![]() |
Rapid București ![]() |
1-3 | ![]() |
(Olanda) PSV Eindhoven ![]() |
2-1 | ![]() |
2012-2013 - UEFA Europa League | ||
Turul 3 preliminar | ||
(Olanda) Heerenveen ![]() |
4-0 | ![]() |
Rapid București ![]() |
1-0 | ![]() |
Bilanț general
Competiție | Participări | Meciuri | Victorii | Egaluri | Înfrângeri | GM | GP |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Cupa Campionilor Europeni/UEFA Champions League | 3 | 8 | 1 | 3 | 4 | 9 | 11 |
Cupa Orașelor Târguri/Cupa UEFA/UEFA Europa League | 15 | 74 | 32 | 16 | 26 | 105 | 85 |
Cupa Cupelor UEFA | 3 | 12 | 5 | 3 | 4 | 19 | 17 |
Total | 21 | 94 | 38 | 22 | 34 | 133 | 113 |
În Campionatul României: 66 sezoane, 1900 partide disputate, 854 de victorii, 440 remize, 606 înfrângeri.[11]
Traiectoria competițională
- 1924: locul
- 1925: locul
- 1926: locul
- 1927: locul
- 1928: locul
- 1929: locul
- 1930: locul
- 1931: locul
- 1932: locul
- 1933: locul 2 Divizia A, Seria I;
- 1934: locul 4 Divizia A, Seria I;
- 1935: locul 10;
- 1936: locul 7;
- 1937: Vicecampioană a României;
- 1938: Vicecampioană a României;
- 1939: locul 5;
- 1940: Vicecampioană a României;
- 1941: Vicecampioană a României;
- 1942: Câștigătoare a unui campionat de război dotat cu cupa „Basarabia”, nerecunoscut de FRF
- 1943: Vicecampioană a României[39][40]
- 1944: locul 1[41][42]
- 1946: locul 3 în Campionatul capitalei
- 1947: locul 5;
- 1948: locul 3;
- 1949: Vicecampioană a României;
- 1950: Vicecampioană a României;
- 1951: locul 11;
- 1952: locul 1 Seria I în Divizia B;
- 1953: locul 5;
- 1954: locul 12;
- 1955: locul 1 Seria I în Divizia B;
- 1956: locul 5
- 1958: locul 8
- 1959: locul 4;
- 1960: locul 10;
- 1961: locul 3;
- 1962: locul 5;
- 1963: locul 8;
- 1964: Vicecampioană a României;
- 1965: Vicecampioană a României;
- 1966: Vicecampioană a României;
- 1967: Campioană a României;
- 1968: locul 9;
- 1969: locul 3;
- 1970: Vicecampioană a României;
- 1971: Vicecampioană a României;
- 1972: locul 10;
- 1973: locul 13;
- 1974: locul 16;
- 1975: locul 1 Seria II în Divizia B;
- 1976: locul 14;
- 1977: locul 16;
- 1978: locul 4 Seria II în Divizia B;
- 1979: locul 6 Seria II în Divizia B;
- 1980: locul 2 Seria II în Divizia B;
- 1981: locul 3 Seria II în Divizia B;
- 1982: locul 2 Seria II în Divizia B;
- 1983: locul 1 Seria II în Divizia B;
- 1984: locul 13;
- 1985: locul 11;
- 1986: locul 8;
- 1987: locul 14;
- 1988: locul 13;
- 1989: locul 17;
- 1990: locul 1 Seria II în Divizia B;
- 1991: locul 11;
- 1992: locul 7;
- 1993: locul 4;
- 1994: locul 4;
- 1995: locul 4;
- 1996: locul 3;
- 1997: locul 8;
- 1998: Vicecampioană a României;
- 1999: Campioană a României;
- 2000: Vicecampioană a României; Supercupa României
- 2001: locul 4;
- 2002: locul 3; Supercupa României
- 2003: Campioană a României;
- 2004: locul 3 ; Supercupa României
- 2005: locul 3;
- 2006: Vicecampioană a României;
- 2007: locul 4; Supercupa României
- 2008: locul 3 Liga I;
- 2009: locul 8 Liga I;
- 2010: locul 7 Liga I;
- 2011: locul 4 Liga I;
- 2012: locul 4 Liga I;
- 2013: locul 8 Liga I;
- 2014: locul 2 Liga II;
- 2015: locul 16 Liga I;
- 2016: locul 1 Liga II;
Suporteri celebri
Proprietarii clubului
În iulie 2014, Valeriu Moraru, unul dintre cei mai bogați români, a anunțat că s-a înțeles cu șefii de la Rapid pentru preluarea clubului, urmând să devină acționar unic.[45][46] Împreună cu soția sa, Violeta Moraru, Valeriu controlează companiile Perla Covasnei și Azuga Waters.[45]
Fotogalerie
Vezi și
Bibliografie
- Ionescu, Mihai și Tudoran, Mircea: Fotbal de la A la Z, București, Editura Sport-Turism, 1984, pp. 203-207
- Ionescu, M.; Toma, Răzvan și Tudoran, M.: Fotbal de la A la Z, București, Editura Mondocart Pres, 2001, pp. 177-179 ISBN 973-8332-00-1
- Chirilă, Ioan: Glasul roților de tren, București, Editura C.N.E.F.S., 1968, 224 pag
- Chirilă, Ioan: Finala se joacă astăzi, București, Editura Uniunii de Cultură Fizică și Sport, 1966, 288 pag.
- Bărbulescu, Marin: Rapid - iubire fără de sfârși, București, Editura Ulise, 1993, 264 pag.
- Dobre, Ilie: O galerie nebună, nebună, nebună... Galeria Rapidului, București, Casa Editorială Odeon, 1995, 128 pag. ISBN 9739008518
- Neagu, Fănuș: Rapid nu oprește în gările mici, București, Editura Intact, 1999, 302 pag.
- Costache, Cristian și Cârstea, Ion: Fenomenul Rapid. Legenda continuă, București, Fundația Culturală Gheorghe Marin Speteanu, 2004, 472 pag. ISBN 9738540674
Note
- ^ Bogdan Popa. „Așa a început fotbalul românesc (I)”. historia.ro. http://www.historia.ro/exclusiv_web/general/articol/asa-inceput-fotbalul-romanesc-i. Accesat la 26 mai 2012.
- ^ „FOTO Tot mai puține scaune, tot mai mult suflet » Fanii rapidiști au cinstit primul derby în Giulești după mai mult de un an”. gsp.ro. 2014. http://www.gsp.ro/fotbal/liga-1/foto-tot-mai-putine-scaune-tot-mai-mult-suflet-fanii-rapidisti-au-cinstit-primul-derby-in-giulesti-dupa-mai-mult-de-un-an-430970.html. Accesat la 27 iulie 2017.
- ^ a b c FCRapid.ro - palmares
- ^ a b c Romanian Soccer - History & statistics
- ^ a b Extras dintr-un ziar de epocă ce descrie înființarea cupei Basarabia
- ^ a b c Bogdan Fechită (21 iulie 2015), „Cinci momente de aur din istoria Rapidului”, Gazeta Sporturilor, http://www.gsp.ro/fotbal/liga-1/raman-doar-amintirile-cinci-momente-de-aur-din-istoria-rapidului-484049.html, accesat la 22 iulie 2016
- ^ a b Ionescu & Tudoran, Fotbal de la A la Z, p. 203
- ^ Chirilă, Glasul roților de tren, p. 10
- ^ Chirilă, Glasul roților de tren, p. 11
- ^ Ionescu & Tudoran, Fotbal de la A la Z, pp. 203-204
- ^ a b c d e f g h i j k l Liviu Manolache (21 iulie 2013), „Rapid, 93 de ani de poveste și un final trist » Cele mai importante borne din istoria alb-vișiniilor”, Gazeta Sporturilor, http://www.gsp.ro/fotbal/liga-1/rapid-93-de-ani-de-poveste-si-un-final-trist-cele-mai-importante-borne-din-istoria-alb-visiniilor-484060.html, accesat la 22 iulie 2016
- ^ Ionescu & Tudoran, Fotbal de la A la Z, p. 204
- ^ Chirilă, Glasul roților de tren, p. 60
- ^ Ionescu, Popa & Tudoran, Fotbal de la A la Z (2001), p. 177
- ^ Chirilă, Glasul roților de tren, p. 165
- ^ Chirilă, Glasul roților de tren, p. 167
- ^ Chirilă, Glasul roților de tren, p. 169
- ^ Chirilă, Glasul roților de tren, p. 178
- ^ Chirilă, Glasul roților de tren, p. 181
- ^ Chirilă, Glasul roților de tren, p. 182
- ^ Chirilă, Glasul roților de tren, p. 188
- ^ Chirilă, Glasul roților de tren, pp. 193-194
- ^ a b Ionescu & Tudoran, Fotbal de la A la Z, p. 206
- ^ a b c Ionescu & Tudoran, Fotbal de la A la Z, p. 205
- ^ „George Copos, condamnat la patru ani de inchisoare cu EXECUTARE in dosarul Loteria I. Decizia instantei este definitiva”, Pro TV, 25 august 2014, http://stirileprotv.ro/stiri/actualitate/george-copos-condamnat-la-patru-ani-de-inchisoare-cu-executare-in-dosarul-loteria-i-decizia-instantei-este-definitiva.html, accesat la 15 decembrie 2016
- ^ „Dosarul Transferurilor: Ani grei de inchisoare pentru Borcea, Copos, fratii Becali, MM, Popescu, Netoiu si Padureanu! Netoiu s-a predat ultimul: "Sunt nevinovat" - www.sport.ro”, Sport.ro, http://www.sport.ro/liga-1/pronosticul-lui-dragomir-pentru-verdictul-final-in-dosarul-transferurilor-borcea-si-fratii-becali-vor.html, accesat la 15 decembrie 2016
- ^ „Meciul de baraj Rapid - Concordia se joacă pe "Dinamo"”. ProSport. http://www.prosport.ro/fotbal-intern/liga-1/exclusiv-meciul-de-baraj-rapid-concordia-se-joaca-pe-dinamo-11108706. Accesat la 8 iulie 2013.
- ^ „Rapid rămâne în Liga 1 după ce a învins Concordia Chiajna cu 2-1 în meciul de baraj | Stiriletvr.ro - Site-ul de stiri al TVR”. http://stiri.tvr.ro/rapid-ramane-in-liga-1-dupa-ce-a-invins-concordia-chiajna-cu-2-1-in-meciul-de-baraj_32728.html. Accesat la 19 iulie 2013.
- ^ Leila Bolat (2 august 2013), „DECIZIE TAS: Concordia Chiajna ia locul Rapidului în Liga I. Meciul de baraj a fost organizat fără vreo bază regulamentară”, Mediafax, http://www.mediafax.ro/sport/decizie-tas-concordia-chiajna-ia-locul-rapidului-in-liga-i-meciul-de-baraj-a-fost-organizat-fara-vreo-baza-regulamentara-11197458, accesat la 15 decembrie 2016
- ^ ULTIMA ORĂ: Rapid nu mai are patron! "A RENUNȚAT!" - Fanatik | Sport si pariuri
- ^ FC Rapid, susținut financiar de fani, Anca Mihai, 11 iunie 2014
- ^ „Rapid București a promovat matematic în Liga 1!”. Agerpres. http://www.agerpres.ro/sport/2016/05/22/rapid-bucuresti-a-promovat-matematic-in-liga-1-16-18-51. Accesat la 29 mai 2016.
- ^ Matei Udrea (24 iulie 2016), „EXCLUSIV Lichidatorul judiciar al Rapidului explică de ce NU poate înscrie echipa în Liga 1: "Încalc o sentință judecătorească dacă reiau activitatea. Rapid se salvează doar dacă se plătesc creanțele". HOTĂRÂREA INSTANȚEI”, Prosport.ro, http://www.prosport.ro/fotbal-intern/exclusiv-lichidatorul-judiciar-rapidului-explica-inscrie-echipa-liga-1-incalc-sentinta-judecatoreasca-reiau-activitatea-rapid-salveaza-platesc-creantele-hotararea-instantei-15538123, accesat la 15 decembrie 2016
- ^ Matei Udrea (2 august 2016), „Încă un Rapid! AFC Rapid s-a înscris marți în Liga 5. Clubul a fost al lui Copos până în aprilie. "Aristocrații" discută și ei, miercuri, cu CS Rapid înființarea unei grupări sub patronajul CFR”, Prosport.ro, http://www.prosport.ro/sport-life/special/inca-un-rapid-afc-rapid-s-a-inscris-marti-in-liga-5-clubul-a-fost-al-lui-copos-pana-in-aprilie-aristocratii-discuta-si-ei-miercuri-cu-cs-rapid-infiintarea-unei-grupari-sub-patronajul-cfr-15548333, accesat la 15 decembrie 2016
- ^ Ovidiu Dumitrescu (26 august 2014). „http://www.prosport.ro/fotbal-intern/liga-1/strofele-tabu-imnul-clubului-rapid-le-vei-auzi-niciodata-giulesti-oda-adusa-partidului-comunist-mostenirea-controversata-lasata-adrian-paunescu-unui-club-fotbal-dizident-13142023”. prosport.ro. http://www.prosport.ro/fotbal-intern/liga-1/strofele-tabu-imnul-clubului-rapid-le-vei-auzi-niciodata-giulesti-oda-adusa-partidului-comunist-mostenirea-controversata-lasata-adrian-paunescu-unui-club-fotbal-dizident-13142023. Accesat la 1 septembrie 2015.
- ^ Prosport (25 iunie 2010). „Interviu Mihai Pârvu: „Rapid este partea frumoasă a istoriei fotbalului românesc””. prosport.ro. http://www.prosport.ro/fotbal-intern/liga-1/interviu-mihai-parvu-rapid-este-partea-frumoasa-a-istoriei-fotbalului-romanesc-6447147. Accesat la 25 mai 2012.
- ^ „Tot ce trebuie să știi despre finala Cupei Ligii.”. Pro Sport. http://www.prosport.ro/sport-life/special/special-tot-stii-finala-cupei-ligii-scanteia-aprinsa-mondialul-94-cupa-samsung-initiata-george-copos-ideea-lpf-2015-dinamo-acs-poli-timisoara-sambata-ora-20-00-16337077. Accesat la 19 mai 2017.
- ^ „Sezonul 1993 - 1994.”. Colecție FC Rapid. http://www.colectiefcrapid.ro/sezon/34/1993-1994/.
- ^ Campionat de război, nerecunoscut de FRF
- ^ http://www.romaniansoccer.ro/divizia_a/tables/1942_43.shtml
- ^ Campionat de război întrerupt după primul tur, nerecunoscut de FRF
- ^ http://www.romaniansoccer.ro/divizia_a/tables/1943_44.shtml
- ^ a b gsp.ro (27 septembrie 2013). „Omagiu al galeriei rapidiste pentru Maria Tănase: "Un nume care pentru noi nu moare!"”. gsp.ro. http://www.gsp.ro/gsp-special/diverse/foto-omagiu-al-galeriei-rapidiste-pentru-maria-tanase-un-nume-care-pentru-noi-nu-moare-409571.html. Accesat la 28 septembrie 2013.
- ^ Caracterul josnic al lui George Copos, Decebal Rădulescu, 7 noiembrie 2012, blogsport.gsp.ro
- ^ a b Cine este familia Moraru, noul patron al echipei de fotbal Rapid București. Au afaceri de peste 18 milioane de euro, 25 iulie 2014, Ziarul financiar, accesat la 26 iulie 2014
- ^ S-a încheiat telenovela. Rapid are un nou acționar majoritar. Primele declarații, 26 iulie 2014, Mihai Molnar, Adevărul, accesat la 27 iulie 2014
Legături externe
- Situl oficial
- Imnul clubului. Versuri: Adrian Păunescu, muzică: Victor Socaciu
- Pagina de Facebook
- Profil pe transfermarkt
- Istoria clubului Rapid București articol document Gazeta Sporturilor
- Știri despre Rapid. Site menținut de cotidianul Gazeta Sporturilor.
- Evoluția echipei in sezonul curent pe liga1.ro
- 1967: fanii Rapidului și-au lăsat idolii fără bani și fără ceasuri!, 15 Noiembrie 2011, Octavian Cojocaru, Daniel Conțescu, Evenimentul zilei
- 90 de ani de Rapid: 50.000 de oameni cântau pentru prima dată imnul, în 1980, în Divizia B, 24 iunie 2013, Alex Stefan, Adevărul
|