1975
Från Wikipedia
1975 (MCMLXXV) var ett normalår som började en onsdag i den gregorianska kalendern.
Innehåll
Händelser[redigera | redigera wikitext]
- Detta år är av FN utsett till kvinnornas år.
Januari[redigera | redigera wikitext]
- Vintern (norra halvklotet) - Den svenska fri- och rättighetsutredningen lägger fram sitt betänkande. Man vill att en särskild målsättningsparagraf med de sociala rättigheterna skall införas i regeringsformen. Man vill också, att domstolar och myndigheter skall pröva grundlagsenligheten i sitt agerande. Utredningen blir starkt kritiserad.
- 1 januari
- Den nya svenska regeringsformen träder i kraft.[1] Kungens roll blir symbolisk. Kommunernas rätt till självstyre och beskattning grundlagsfästs. Regeringsformen omfattar 13 kapitel med grundläggande bestämmelser om Sveriges statsskick. Här fastslås, att all offentlig makt utgår från folket, att folkstyrelsen bygger på fri åsiktsbildning och att alla människor är lika inför lagen och har lika rösträtt.
- Sverige inför en lag på att alla i bilens framsäte måste använda bältet under färd, om de fyllt 15 [2].
- 3 januari
- Sveriges regering håller sin första konselj enligt 1974 års regeringsform [3].
- Den svenska rösträttsåldern sänks från 20 till 18 år [4].
- 6 januari – Japanska supertankern Showa Maru går på grund i Malackasundet och cirka 3 500 ton olja läcker ut och vållar svåra skador på djurliv och stränder [5].
- 7 januari – OPEC höjer priset på råolja med 10 procent.
- 9 januari – Universiteten i Uppsala och Linköping startar för första gången 20-poängskurser i ämnet könsroller [6].
- 10 januari – Det svenska riksmötet öppnas nu med en enkel ceremoni i riksdagens sal. Trontalet ersätts också av en regeringsdeklaration uppläst av statsministern [7].
- 17 januari – 7 personer omkommer då en isländsk helikopter störtar [8].
- 25 januari – 11 personer omkommer då ett brittiskt fartyg förliser vid Englands kust [8].
- Januari – Datorn Altair 8800 släpps och startar mikrodatorrevolutionen.
Februari[redigera | redigera wikitext]
- 6 februari – Sverige inför, som första land i världen, förbud mot insektsgiftet diklordifenyltrikloretan (DDT) [4].
- 11 februari – Margaret Thatcher efterträder konservative Edward Heath som ny brittisk partiledare [9].
- 13 februari
- Turkcyprioternas ledare Rauf Denktash utropar en separat turkcypriotisk stat inom den cypriotiska federationen [9].
- Lars Werner efterträder C. H. Hermansson som ledare för det svenska politiska partiet VPK [9].
- 27 februari – 27 personer omkommer då två expresståg kolliderar norr om Lillehammer, Norge [8].
- 28 februari – 43 personer omkommer då ett tunnelbanetåg kör in i en blindtunnel och krossas mot en bergvägg i London i England i Storbritannien.[10]
Mars[redigera | redigera wikitext]
- 6 mars – Livsmedelskoncernen Fazer köper upp Mazetti.[11]
- 16 mars – Rymdsonden Mariner 10 flyger förbi planeten Merkurius.
- 21 mars – Etiopien avskaffar monarkin.[12]
- 22 mars – En alternativ musikfestival, Alternativ festival 75, arrangeras samtidigt som Eurovision Song Contest i Stockholm. Sveriges Radio-TV sänder båda arrangemangen parallellt.
- 24 mars – Ingmar Stenmark, Sverige vinner slalom- och storslalomcuperna när säsongens världscup i alpin skidåkning summeras [9].
- 25 mars – Saudiarabiens kung Feisal mördas i sitt palats av sin brorson, som döms till döden och halshuggs offentligt [13].
- 27 mars – Arbetet med att konstruera USA:s första rymdfärja Columbia påbörjas.
- 31 mars – 5 personer omkommer och ett 40-tal skadas då en bil kör in i ett expresståg utanför Mjölby, Sverige [8].
- Mars – Jugoslaviens ledare Josip Broz Tito kommer på statsbesök till Sverige.
- Våren (norra halvklotet) - Den svenska regeringen lägger fram en proposition om fri- och rättighetsfrågan där lagprövningen har tagits bort.
April[redigera | redigera wikitext]
- 1 april – Amerikanska forskare konstaterar att drivgasen freon, använd i bland annat sprayflaskor, är ett allvarligt miljöhot som angriper ozonlagret i jordens atmosfär [9].
- 2 april – 27 personer dödas då en fransk turistbuss störtar ner i en lavin [8].
- 3 april – USA:s president Gerald Ford meddelar att amerikanska fartyg, helikoptrar och marinsoldater skickats iväg för att evakuera amerikaner och flyktingar från Indokinakonflikten [14].
- 4 april – Ett amerikanskt transportflygplan med bland andra 243 hemlösa sydvietnamesiska barn samt deras vårdare störtar strax efter start i Saigon, Sydvietnam och 150 barn och ett 30-tal vårdare omkommer [8].
- 9 april – Svenske centerledaren Thorbjörn Fälldin förklarar att partiet inte går med i en regering som föreslår fler än de fem kärnkraftverk som redan är igång i Sverige [7].
- 12 april – USA:s president Gerald Ford meddelar att han beordrat soldater att evakuera amerikanska soldater från Kambodja [14].
- 13 april – Ett attentatsförsök mot de kristna falangisterna blir inledningen på Inbördeskriget i Libanon.
- 17 april – Röda khmererna tågar in i Phnom Penh [15].
- 24 april – Övervåningen på Västtysklands ambassad i Stockholm sprängs av ockuperande terrorister ur den västtyska Baader-Meinhof-ligan, och sammanlagt dödas fyra personer [9]. Ockupanterna är sex stycken, och kräver att 26 terrorister ur deras egen organisation som sitter fängslade i Västtyskland skall friges. När västtyska regeringen vägrar skjuter de två ur gisslan, övriga i gisslan räddas ur eldhavet, och fyra terrorister överlever [6]. Bland gisslan finns ambassadören. Ockupationen avbryts när terroristernas egna sprängladdningar exploderar.
- 26 april – LO och SAF undertecknar det dyraste avtalet någonsin i Sverige, 30 procents löneökning på två år [7].
- 28 april – Socialdemokraterna och moderaterna driver igenom beslut om ytterligare utbyggnad av den svenska kärnkraften [7] från fem till 13 reaktorer.
- 30 april – Sydvietnams huvudstad Saigon faller till FNL efter ett nordvietnamesiskt anfall. USA:s sista soldater ger sig av, och kriget upphör [9]. USA:s president Gerald Ford meddelar att en styrka på 70 helikoptrar och 865 marinsoldater evakuerat över 1 400 amerikanska medborgare och 5 500 tredje land-medborgare och sydvietnameser från landningszonerna vid USA:s ambassad i Saigon och Tan Son Nhat-flygfältet [14].
Maj[redigera | redigera wikitext]
- 15 maj
- USA:s president Gerald Ford meddelar att han beordrat amerikanska styrkor att återta handelsfartyget SS Mayaguez, som under resa mellan Honkong och Thailand med amerikansk besättning bordades av kambodjanska patrullbåtar på internationellt vatten och tvingades åka till närliggande ö [14].
- Vid Norrköping, Sverige kolliderar ett södergående expresståg och ett norrgående pendeltåg, och åtta personer dödas, bland dem finns skolbarn [16]. 7 personer skadas svårt, och en av dem avlider [8].
- 16 maj
- Det svenska statsrådet Carl Lidbom föreslår att svenska föräldrar efter skilsmässa ska kunna dela vårdnaden av barnen [13].
- I Floda kyrka hålls minnesgudstjänst för de omkomna i gårdagens tågolycka vid Norrköping [16].
- Japanskan Junko Tabei når som första kvinna toppen av Mount Everest.
- 19 maj – En rättegång inleds, där USA anklagar IBM för monopolsträvanden, vilken pågår till 1982.
- 27 maj – Den kärnkraftspolitiska debatten börjar på allvar när socialdemokrater och moderater driver igenom ett beslut i Sveriges riksdag om att bygga ut två reaktorer till, 11 reaktorer har redan beslutats [9].
- 28 maj – Sveriges riksdag beslutar att ökningen av energiåtgärden skall begränsas till 2 % per år [6].
- 29 maj – Oljeraffinaderiet Scanraff utanför Lysekil, Sveriges dittills största enskilda investering, invigs.
- Maj
- Stockholm drabbas hårt av en soparbetarstrejk.
- Sverigehuset i Paris utsätts för ett bombattentat.
Juni[redigera | redigera wikitext]
- 5 juni – Suezkanalen öppnas igen, efter att ha varit stängd sedan Sexdagarskriget 1967 [13].
- 8 juni – 36 personer omkommer då två pendeltåg krockar söder om München, Bayern, Västtyskland [8].
- 15 juni – 22 personer omkommer då en buss kör av vägen i Österrike [8].
- 12 juni – Indiens premiärminister Indira Gandhi förklaras skyldig till korruption, och svarar med att införa undantagstillstånd [13].
- 25 juni – Moçambique självständigt från Portugal [17].
- 28 juni – 107 personer omkommer då ett amerikanskt flygplan kraschlandar vid landningen i New York [8]
Juli[redigera | redigera wikitext]
- Juli–augusti – Sverige drabbas av en värmebölja [18].
- 1 juli – Svenske löparen Anders Gärderud sätter världsrekord på 3 000 meter med tiden 8.09.8 [6].
- 3 juli – När banken i Hanaskog utanför Kristianstad rånas används larmkamera för att filma rånarna [19].
Augusti[redigera | redigera wikitext]
Blå linjens öppningsår | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
|
- 2 augusti – Socialistinternationalen samlas på Haga slott [21].
- 3 augusti – 188 personer omkommer då ett marockanskt flygplan störtar i Atlasbergen [8].
- 3 augusti – Finland vinner friidrottslandskampen för herrar mot Sverige i Stockholm [22].
- 15 augusti – 21-åriga Joan Little frias från mord på fångvaktare och hävdar att hon handlat i självförsvar då fångvaktaren försökte våldta henne [13].
- 20 augusti – 128 personer omkommer då ett tjeckoslovakiskt krigsflygplan störtar över Damaskus, Syrien [8].
- 27 augusti – LO-ekonomen Rudolf Meidner lägger fram ett förslag om löntagarfonder (med samma titel) som ska ge löntagarnas organisationer aktiemajoriteten i företag med fler än hundra anställda [9]. Anna Hedborg och Gunnar Fond är medförfattare.
- 31 augusti – Den blåa linjen på Stockholms tunnelbana invigs mellan Hjulsta och Kungsträdgården via Solna centrum. Linjen går via ett 2005 avstängt spår genom SL:s hall i Rissne.
September[redigera | redigera wikitext]
- September – Harpsundsekan förses med flytvästar då USA-senatorn Hubert Humphrey besöker Sverige och träffar Olof Palme, sedan en sexårig TV-tittare uppmärksammat hur slarvig man var med säkerheten i Harpsundsekan, efter intensiv propaganda för flytväst [23].
- Hösten (norra halvklotet) - Amerikanen Jim Andrews värvas till Solna Basket [24].
- 3 september – Inbördeskrig i Libanon [4].
- 5 september – London Hilton-hotellet bombas av provisoriska IRA; 2 personer dödas och 63 skadas.[25]
- 6 september – 3 000 personer dör vid ett jordskalv i Turkiet.[26]
- 19 september – Stora protester äger rum, när Sverige spelar en tennismatch mot Pinochets Chile. Bland andra Sveriges före detta statsminister Tage Erlander deltar i demonstrationerna [27].
- 26 september – 16 personer omkommer då en amerikansk militärhelikopter störtar över Västtyskland [8]
- 27 september – Cirka 10 000 personer demonstrerar i Stockholm mot att fem medlemmar ur baskiska separatiströrelsen ETA avrättats i Spanien, dömda för polismord. Olof Palme kallar Francisco Francos regim för "Satans mördare", och Sveriges Spanien-ambassadör kallas hem [6].
Oktober[redigera | redigera wikitext]
- 5 oktober – Det avslöjas att de svenska socialdemokraterna varit delaktiga i valutasmuggling till de finländska socialdemokraterna [28].
- 11 oktober – Det första avsnittet av den amerikanska TV-serien Saturday Night Live sänds i USA.
- 12 oktober – En minnesutställning öppnas på Liljevalchs konsthall över Hagalundsmålaren Olle Olsson Hagalunds produktion åren 1930–1970 [29].
- 15 oktober – Svensk polis spränger en välorganiserad narkotikaliga på Sandhamn i Stockholms skärgård, ledd av källarmästaren på seglarrestaurangen i Sandhamn [13].
- 22 oktober
- I en artikel i Aftonbladet påstås att en agent för SÄPO har spionerat på anställda vid Sahlgrenska Universitetssjukhuset[30]
- Finlands president Urho Kekkonen besöker kung Carl XVI Gustaf [31].
- Kung Carl XVI Gustaf genomför sin första Eriksgata [32].
- 30 oktober – 72 personer omkommer och 78 överlever då ett jugoslaviskt charterflygplan störtar vid Prag, Tjeckoslovakien
November[redigera | redigera wikitext]
- 1 november – Tre människor dödas vid en explosion på en norsk oljeplattform i Ekofiskfältet [9].
- 4 november – Chilenska Antarktis blir en provins i Chile.[33]
- 6 november – Ett argentinskt tankfartyg får grundkänning utanför danska ön Saltholm i Öresund och 100 ton olja läcker ut och skadar svenska kusten mellan Viken och Höganäs, samt Ven [5].
- 7 november – 14 personer omkommer vid en explosion i nederländskt oljeraffinaderi [8].
- 7 november
- I Sverige väljs Per Ahlmark till Folkpartiets ordförande efter Gunnar Helén [7].
- En gasläcka i ett raffinaderi utanför Maastricht, Nederländerna orsakar våldsam explosion med svåra skador som följd [5].
- 8 november – Myteri utbryter på den sovjetiska fregatten Storozjevoj i Östersjön. Fartyget sätter kurs mot Sverige innan det stoppas av sovjetiska styrkor.
- 11 november
- Angola blir självständigt från Portugal efter nära 500 års portugisiskt kolonialstyre [9].
- Australiens dåvarande premiärminister Gough Whitlam avskedas efter en konstitutionell kris.
- 20 november – Juan Carlos I blir Spaniens statschef [9].
- 25 november – Surinam blir självständigt från Nederländerna [34].
- 28 november – Östtimor blir självständigt från Portugal [35].
December[redigera | redigera wikitext]
- 7 december – Östtimor invaderas av Indonesien [35].
- 9 december – Sveriges riksdag beslutar att invandrare som bott i Sverige i mer än tre år, får rösträtt och blir valbara till kommun, landsting och kyrkofullmäktige [6] från 1976 års svenska val.
- 10 december – Kulturhuset i Borås invigs.
- 14 december – 25-årige Lars-Erik Ericsson slår igenom i svenska ishockeylandslaget då han gör 2-0 mot Tjeckoslovakien, matchen slutar 5-5 [36].
- 21 december – Terrorister ledda av Ilich Ramírez Sánchez stormar ett OPEC-möte i Wien, kidnappar ministrarna och tvingar till sig ett flygplan som åker till Algeriet [37]
- Sverige vinner för första gången Davis Cup i tennis, med Björn Borg som en av nyckelspelarna [9].
- 24 december – Tage Danielssons animerade kortfilm Karl-Bertil Jonssons julafton sänds för första gången i svensk TV.
- Vintern (norra halvklotet) - Transportarbetareförbundets ordförande Hans Ericson åker på semester till Kanarieöarna, trots pågående turistbojkott av Francodiktaturens Spanien.
- 25 december – Brittiska hårdrocksbandet Iron Maiden bildas.
- 26 december – 4 personer omkommer då en personbil krockar i med ett motorvagnståg utanför Mellerud, Sverige [8].
- 27 december – Vid en explosion i en kolgruva i Indien dödas cirka 700 personer [8].
- 29 december – Norska supertankern MS Berge Istra sjunker efter explosion, och 30 personer omkommer [8].
- 30 december – Malagasy byter namn till Madagaskar [38].
- 31 december – Frankrike erkänner Komorerna.[20]
Okänt datum[redigera | redigera wikitext]
- Ett domstolsutslag möjliggör legaliseringen av marijuana för personligt bruk i Alaska i USA [39].
- Vissa medlemmar av Jehovas vittnen, baserade på samfundets kronologi,[40] tror att domedagen sker 1975, och vissa av dem säljer hus och ägodelar för att skapa det paradis de tror skall ske då Jesus upprtätar "Guds rike på Jorden".
- Nederländerna utökar den obligatoriska utbildningen till att omfatta 10-årig skolplikt.
- Sverige ansluter sig till Internationella energiprogrammet (EPI).
- Kvinnostrejk på Island, uppskattningsvis 90 procent av kvinnorna deltar.
- Den svenska regeringen och mittenpartierna når en ny skatteöverenskommelse. Inkomstskatten sänks.
- En ny svensk steriliseringslag antas, vilken innebär att varje svensk medborgare över 25 år på egen begäran kan bli steriliserad. Något annat skäl till sterilisering tillåts inte.
- Sveriges riksdag slår fast att etniska minoriteter ska ges rätt att själva välja i vilken utsträckning de vill assimileras i en svensk kultur.
- De sista resterna av den hyresreglering som infördes i Sverige under andra världskriget avvecklas. Systemet med bruksvärdeshyror införs fullt ut.
- Sverige väljs in i FN:s säkerhetsråd för andra gången.
- Sverige deltar aktivt i Helsingforskonferensen, som förbättrar relationerna till både Sovjetunionen och USA.
- Sveriges statsminister Olof Palme försäkrar i FN:s generalförsamling Sveriges stöd för en ny, ekonomiskt rättvis världsordning.
- Parallellt byter Grupp Viktoria i Stockholm och Liga Lesbia i Göteborg namn till Lesbisk Front vilket ger upphov till en mer radikal kamp för lesbiskas rättigheter i samhället.
- Sveriges riksdag inför litteraturstöd, för att främja kvalitet och mångsidighet i bokutgivningen.
- Sveriges Lokalradio AB startas [41] då Sveriges riksdag beslutar om att införa lokalradiosändningar i 24 områden.
- Linköpings högskola blir universitet.
- Nordiska Investeringsbanken grundas.
Födda[redigera | redigera wikitext]
- 1 januari – Markoolio (egentligen Marko Kristian Lehtosalo), svensk artist, rapmusiker och skådespelare.
- 2 januari – Oleksandr Sjovkovskyj, ukrainsk fotbollsmålvakt.
- 3 januari
- Thomas Bangalter, fransk musiker, medlem i Daft Punk.
- Danica McKellar, amerikansk skådespelerska.
- 5 januari – Bradley Cooper, amerikansk skådespelare.
- 15 januari – María del Mar Rodríguez Carnero, La Mari, spansk artist, medlem i Chambao.
- 20 januari – Daniel Larsson, svensk skådespelare.
- 21 januari – Hanna Hedlund, svensk sångerska.
- 25 januari
- Dat Phan, vietnamesisk skådespelare.
- Tim Montgomery, amerikansk friidrottare.
- 29 januari – Sara Gilbert, amerikansk skådespelare.
- 30 januari – Magnus Bäckstedt, svensk cyklist.
- 31 januari – Preity Zinta, indisk skådespelare.
- 4 februari – Natalie Imbruglia, australisk sångerska.
- 6 februari
- Simon Dahl, svensk beachvolleyspelare.
- Johan Löfstedt, svensk regissör, producent, klippare, ljudtekniker.
- 15 februari – Timo Heinonen, finländsk samlingspartistisk politiker.
- 17 februari – Martin Ručinský, tjeckisk ishockeyspelare.
- 18 februari – Christo Zjivkov, bulgarisk skådespelare, spelade i The Passion of the Christ.
- 20 februari – Brian Littrell, amerikansk musiker, medlem i Backstreet Boys.
- 22 februari
- Drew Barrymore, amerikansk skådespelare.
- Mathias Franzén, svensk handbollsspelare.
- Johan Svangren, svensk skådespelare.
- 24 februari – Juho Eerola, finländsk politiker.
- 26 februari – Per-Johan Axelsson, svensk ishockeyspelare.
- 2 mars – Noriyuki Haga, japansk roadracingförare.
- 5 mars – Kenneth Sandvik, finsk (åländsk) styrkelyftare, världsmästare i bänkpress.
- 9 mars – Lisa Miskovsky, svensk sångerska.
- 14 mars – Johan Paulik, slovakisk gayporrfilmskådespelare.
- 15 mars
- Eva Longoria, amerikansk skådespelare.
- Will.i.am, eg. William James Adams Jr, amerikansk musiker, medlem i Black Eyed Peas.
- 16 mars
- Sienna Guillory, amerikansk skådespelare.
- Tachibana Higuchi, japansk serieskapare.
- 18 mars
- Kimmo Timonen, finländsk ishockeyspelare.
- Tomas Žvirgždauskas, litauisk fotbollsspelare.
- 24 mars – Thomas Johansson, svensk tennisspelare.
- 26 mars – Filip Hammar, svensk författare, journalist, DJ och programledare
- 27 mars – Stacy Ferguson, amerikansk skådespelare och musiker, medlem i Black Eyed Peas.
- 28 mars
- Shanna Moakler, amerikansk fotomodell och skådespelerska.
- Iván Helguera, spansk fotbollsspelare.
- 2 april – Fadime Sahindal, första uppmärksammade hedersmordet i Sverige.
- 4 april – Thobias Fredriksson, svensk längdåkare.
- 9 april
- Robbie Fowler, engelsk fotbollsspelare (forward).
- Bertine Zetlitz, norsk popartist.
- Jimmy Bölja, svensk artist.
- 10 april – Malin Baryard-Johnsson, svensk ryttare.
- 15 april – Paul Dana, amerikansk racerförare i Indy Racing League.
- 23 april – Jón Þór Birgisson, isländsk musiker, gitarrist och sångare Sigur Rós.
- 26 april – Joey Jordison, amerikansk musiker, trummis i Slipknot.
- 27 april – Kazuyoshi Funaki, japansk backhoppare.
- 29 april – Eric Koston, amerikansk professionell skateboardåkare.
- 2 maj – David Beckham, brittisk fotbollsspelare.
- 7 maj – Lena Strömberg, svensk skådespelare.
- 8 maj – Enrique Iglesias, spansk sångare.
- 9 maj – Jane Törnqvist, svensk fotbollsspelare.
- 14 maj – Lina Englund, svensk skådespelare.
- 16 maj – Ida Wahlund, svensk skådespelare.
- 18 maj – Princessa, spansk sångerska.
- 20 maj – Ralph Firman, brittisk racerförare.
- 21 maj – Marit Bergman, svensk sångerska.
- 22 maj – Janne Niinimaa, finländsk ishockeyspelare.
- 25 maj
- Lauryn Hill, amerikansk sångerska.
- Aïssa Maïga, fransk-senegalesisk skådespelare.
- 27 maj
- Jamie Oliver, brittisk TV-kock - "den nakna kocken"
- André 3000, amerikansk Rap-artist.
- 29 maj – Melanie Brown, brittisk sångerska.
- 31 maj – Sienna Guillory, brittisk skådespelare.
- 4 juni – Angelina Jolie, amerikansk skådespelare.
- 6 juni – Niklas Sundström, svensk hockeyspelare, Modo Hockey.
- 8 juni – Shilpa Shetty, indisk skådespelare.
- 16 juni – Frederick Koehler, amerikansk skådespelare.
- 18 juni – Helene Lundström, svensk röstskådespelare, sångerska och låtskrivare.
- 20 juni – Josef Säterhagen, svensk skådespelare.
- 23 juni – Bingo Rimér, svensk fotograf.
- 25 juni – Linda Cardellini, amerikansk skådespelare.
- 27 juni – Tobey Maguire, amerikansk skådespelare.
- 28 juni – Jon Nödtveidt, artist.
- 2 juli
- Johan Ehn, åländsk politiker (frisinnad).
- Erik Ohlsson, svensk designer och musiker, gitarrist i Millencolin.
- 5 juli – Ai Sugiyama, japansk tennisspelare.
- 8 juli – Amara Lingua, indonesisk skådespelare och sångerska .
- 9 juli – Jack White, musiker.
- 13 juli – Andreas Lilja, svensk ishockeyspelare.
- 14 juli – Taboo, eg. Jaime Luis Gomez, amerikansk musiker, medlem i Black Eyed Peas.
- 15 juli – Ellen Demérus, svensk skådespelare.
- 18 juli – Daron Malakian, gitarrist i gruppen System of a Down.
- 20 juli
- Birgitta Ohlsson, svensk folkpartistisk politiker.
- Judy Greer, amerikansk skådespelare.
- 25 juli – Mortiis, eg. Håvard Ellefsen, norsk musiker.
- 27 juli
- Ara Abrahamian, svensk brottare.
- Alex Rodriguez, amerikansk basebollspelare.
- 31 juli – Henrik Ståhl, svensk skådespelare.
- 1 augusti – Malin Moström, svensk fotbollsspelare.
- 4 augusti
- Andy Hallett, amerikansk skådespelare.
- Rebecka Hemse, svensk skådespelare.
- 7 augusti – Charlize Theron, sydafrikansk skådespelare.
- 21 augusti – Alicia Witt, amerikansk skådespelare.
- 30 augusti – Eva Rexed, svensk skådespelare.
- 1 september – Scott Speedman, brittisk-kanadensisk skådespelare.
- 2 september – Magdalena Graaf, svensk sångerska.
- 7 september – Marie-Agnès Gillot, fransk ballerina.
- 8 september – Gustav Funck, svensk dockskådespelare.
- 15 september – Peter Bergström, svensk inofficiell medarbetare till Svenska Antipiratbyrån.
- 17 september – Austin St. John, amerikansk skådespelare
- 18 september
- Jason Gardener, brittisk friidrottare (sprinter).
- Jason Sudeikis, amerikansk skådespelare, komiker och manusförfattare.
- 20 september – Juan Pablo Montoya, colombiansk racerförare.
- 23 september – Jaime Bergman, amerikansk fotomodell och skådespelare.
- 26 september – Emma Härdelin, svensk folkmusiker, spelar fiol och sjunger i Garmarna.
- 30 september – Marion Cotillard, fransk skådespelare.
- 2 oktober – Proof (född Deshaun Holton), amerikansk rapp-artist och en av medlemmarna i hiphop-gruppen D12. Död 11 april 2006.
- 5 oktober
- Kate Winslet, brittisk skådespelare.
- Parminder Nagra, brittisk skådespelare.
- 8 oktober
- Julia Dufvenius, svensk skådespelare.
- Tara Reid, amerikansk skådespelare.
- 9 oktober – Anders Göthberg, svensk musiker, gitarrist i Broder Daniel.
- 12 oktober – Marion Jones, amerikansk friidrottare.
- 19 oktober – Lars Winnerbäck, svensk musiker.
- 22 oktober – Patrick McHenry, amerikansk republikansk politiker.
- 14 november – Travis Landon Barker, trummis i Blink 182, Boxcar Racer och The Transplants.
- 17 november – Diane Neal, amerikansk skådespelerska.
- 29 november – Ģirts Ankipāns, lettisk ishockeyspelare.
- 30 november
- Waneek Horn-Miller, kanadensisk vattenpolospelare.
- Mehrdad Minavand, iransk fotbollsspelare.
- 4 december – Igor Hinić, kroatisk vattenpolospelare.
- 5 december – Daniel Nyhlén, svensk journalist och författare.
- 17 december
- Milla Jovovich, ukrainsk skådespelare och fotomodell.
- Pasi Nurminen, finländsk ishockeyspelare.
- 21 december – Viktor Kjellberg, svensk illustratör.
- 27 december – Heather O'Rourke, amerikansk skådespelare.
- 30 december – Tiger Woods, amerikansk professionell golfspelare.
Avlidna[redigera | redigera wikitext]
- 2 januari – Lenn Hjortzberg, svensk skådespelare och regiassistent.
- 12 januari – Siv Pettersson, svensk sångerska.
- 24 januari – Erich Kempka, Hitlers personlige chaufför 1936–1945.
- 25 januari – Gottlob Berger, tysk SS-officer.
- 28 januari – Antonín Novotný, tjeckoslovakisk politiker, president.
- 8 februari – Albin Amelin, svensk konstnär [7].
- 14 februari – P. G. Wodehouse, brittisk författare.
- 17 februari – Bo Kalling, svensk uppfinnare.
- 19 februari
- Sten Bergman, svensk foskningsresande och författare [7], biolog och zoolog.
- Luigi Dallapiccola, italiensk tonsättare.
- 27 februari – Nikolaj Bulganin, sovjetrysk politiker.
- 1 mars – Björn Forsell, svensk skådespelare och operasångare.
- 2 mars – Madeleine Vionnet, fransk modeskapare.
- 4 mars – Renée Björling, svensk skådespelare.
- 6 mars – Folke Udenius, svensk skådespelare.
- 10 mars – Aase Ziegler, dansk skådespelare och sångare.
- 13 mars – Ivo Andrić, bosnisk författare.
- 14 mars – Susan Hayward, amerikansk skådespelare.
- 15 mars – Aristoteles Onassis, grekisk skeppsredare.
- 28 mars – Birger Sahlberg, svensk skådespelare.
- 4 april – Sven Rydell, svensk fotbollsspelare.
- 5 april
- John A. Burns, amerikansk demokratisk politiker.
- Chiang Kai-shek, kinesisk militär och statsman.
- 12 april – Joséphine Baker, amerikansk-fransk dansös, sångerska och komedienne.
- 14 april – Frederic March, amerikansk skådespelare.
- 15 april
- Charles Journet, schweizisk katolsk teolog och kardinal.
- Magnus Kesster, svensk skådespelare.
- 17 april – Long Boret, kambodjansk politiker.
- 24 april
- Heinz Hillegaart, tysk diplomat.
- Andreas von Mirbach, tysk officer och diplomat.
- 5 maj – Kenneth Keating, amerikansk republikansk politiker och diplomat.
- 6 maj – József Mindszenty, ungersk kardinal.
- 7 maj – Mary Johnson, svensk skådespelare.
- 14 maj – Ernst Alexanderson, svensk ingenjör.
- 16 maj – Allan Sundwall, svensk skådespelare, inspelningsledare och regiassistent.
- 17 maj – Georg de Gysser, svensk skådespelare och kläddesigner.
- 18 maj – Leroy Anderson, amerikansk kompositör.
- 22 maj – Konrad Nordahl, norsk fackföreningsledare och politiker.
- 27 maj – Ezzard Charles, amerikansk boxare.
- 30 maj – Marie-Louise Sorbon, svensk skådespelare.
- 5 juni – Margherita Cagol, italiensk terrorist.
- 22 juni – Per Wahlöö, svensk deckarförfattare och journalist [7].
- 26 juni – Josemaría Escrivá, spansk katolsk präst, grundare av Opus Dei, helgon.
- 27 juni – Robert Stolz, österrikisk tonsättare.
- 28 juni – Coke R. Stevenson, amerikansk demokratisk politiker, guvernör i Texas 1941–1947.
- 6 juli – Otto Skorzeny, tysk SS-officer.
- 8 juli – Lennart "Nacka" Skoglund, svensk fotbollsspelare [7].
- 9 juli – Franz Six, tysk SS-officer, dömd krigsförbrytare.
- 17 juli – Vegard Hall, norsk skådespelare.
- 18 juli – Åke Ohberg, svensk skådespelare, regissör, producent och sångare.
- 29 juli – James Blish, amerikansk fantasy- och science fiction-författare.
- 30 juli – Ragnvi Lindbladh, svensk skådespelare.
- 31 juli – Per-Axel Branner, svensk skådespelare, regissör, manusförfattare och teaterchef.
- 5 augusti – Aleksandr Lapauri, rysk dansare och koreograf.
- 7 augusti – Rune Ottoson, svensk skådespelare.
- 8 augusti
- Cannonball Adderley, amerikansk jazzsaxofonist (altsax).
- Sune Almkvist, svensk bandyspelare.
- 9 augusti – Dmitrij Sjostakovitj, rysk kompositör.
- 21 augusti – Helmer Nerlund, svensk dragspelare och kompositör.
- 27 augusti – Haile Selassie, Etiopiens kejsare 1930–1936 och 1941–1974.
- 29 augusti – Éamon de Valera, Irlands president 1959–1973.
- 4 september – Lilly Berggren, svensk skådespelare.
- 10 september – Ivar Nilzon, svensk lantbrukare och centerpartistisk riksdagspolitiker.
- 12 september – Inga Tidblad, svensk skådespelare [7].
- 15 september – Pavel Suchoj, rysk flygplanskonstruktör.
- 20 september – Saint-John Perse, fransk poet, diplomat, nobelpristagare.
- 25 september – Sten Hedlund, svensk skådespelare och sångare.
- 3 oktober – Bror Bügler, svensk skådespelare, manusförfattare och regissör.
- 17 oktober – Karl Erik Flens, svensk skådespelare.
- 27 oktober – Rex Stout, amerikansk deckarförfattare.
- 1 november – Pier Paolo Pasolini, italiensk filmregissör (dödad av 17-åring [13]).
- 7 november – Saga Walli, svensk konstnär.
- 20 november – Francisco Franco, 82, spansk diktator 1939–1975 [9].
- 29 november – Graham Hill, brittisk racerförare.
- 5 december – Gösta Hådell, svensk kompositör, musikdirektör och musiker.
- 7 december – Thornton Wilder, amerikansk författare och manusförfattare.
- 9 december – William A. Wellman, amerikansk flygare, regissör, manusförfattare, skådespelare och producent.
- 17 december – Hound Dog Taylor, amerikansk bluesgitarrist och sångare.
- 23 december – Gustaf Boge, svensk filmfotograf.
- 24 december – Bernard Herrmann, amerikansk filmmusikkompositör.
- Harry J. Anslinger, amerikansk diplomat.
- Sigurd Lewerentz, svensk arkitekt.
- Julian Sorell Huxley, brittisk biolog.
Nobelpris [42][redigera | redigera wikitext]
- Fysik
- Aage N Bohr, Danmark
- Ben R Mottelson, Danmark
- James Rainwater, USA
- Kemi
- John W Cornforth, Australien / Storbritannien
- Vladimir Prelog, Schweiz
- Medicin
- David Baltimore, USA
- Renato Dulbecco, USA
- Howard M Temin, USA
- Litteratur – Eugenio Montale, Italien
- Fred – Andrej Sacharov, Sovjetunionen
- Ekonomi
- Leonid Kantorovich, Sovjetunionen
- Tjalling Koopmans, USA
Referenser[redigera | redigera wikitext]
Fotnoter[redigera | redigera wikitext]
- ^ ”World Statesmen (läst 3 april 2011)”. http://www.worldstatesmen.org/Sweden.html.
- ^ ”Trafikrutan 13 februari 2009”. http://www.trafiknyktert.nu/visning/Trafikrutan_090213.pdf.
- ^ 75 år Sverige, Carl-Adam Nycop, Bra Böcker, 1976, sidan 247 - Genom nålsögat till Brofjorden
- ^ [a b c] Faktakalendern 2000 – 1975 (Sverige), 1999
- ^ [a b c] Faktakalendern 1997, Semic, 1996
- ^ [a b c d e f] Sverige 1900-talet – 1975, NE, Bra Böcker, 2000
- ^ [a b c d e f g h i j] Hundra år i Sverige – 1975, Hans Dahlberg, Albert Bonniers, 1999
- ^ [a b c d e f g h i j k l m n o p q r s] Faktakalendern 1996, Semic, 1995
- ^ [a b c d e f g h i j k l m n] 20:e århundrades När Var Hur – 1975, Bernt Himmelstedt, Forum, 1999
- ^ Brandon & Brooke (2011) (på engelska). Shadows in the Steam - The Haunted Railways of Britain. Stroud, Gloucestershire: The History Press. sid. 157-158. ISBN 978 0 7524 6184 7
- ^ Anno 75, Stockholm 1976, s. 12
- ^ ”World Statesmen (läst 7 april 2011)”. http://www.worldstatesmen.org/Monaco.htm.
- ^ [a b c d e f g] 100 år med Aftonbladet – 1975, 1999
- ^ [a b c d] USA:s militära insatser i utlandet
- ^ 100 år med Aftonbladet – Först segerjubel - sen folkmord, 1999
- ^ [a b] 75 år Sverige, Carl-Adam Nycop, Bra Böcker, 1976, sidan 253 - Skolklass skingrades vid tågkatastrofen
- ^ Faktakalendern 2000 – 1975 (Utlandet), Semic, 1999
- ^ 75 år Sverige, Carl-Adam Nycop, Bra Böcker, 1976, sidan 258 - Frukostäggen steks på taket och 50 grader utanför sovrumsfönstret
- ^ 75 år Sverige, Carl-Adam Nycop, Bra Böcker, 1976, sidan 253 - Larmkameran vittne vid bankrån i Skåne
- ^ [a b] ”World Statesmen”. http://www.worldstatesmen.org/Brunei.html.
- ^ 75 år Sverige, Carl-Adam Nycop, Bra Böcker, 1976, sidan 256 - 13 toppsocialister träffades på Haga
- ^ 75 år Sverige, Carl-Adam Nycop, Bra Böcker, 1976, sidan 257 - Landskamp med starka lidelser
- ^ 75 år Sverige, Carl-Adam Nycop, Bra Böcker, 1976, sidan 259 - Säkerheten ökas i Harpsundsekan
- ^ 75 år Sverige, Carl-Adam Nycop, Bra Böcker, 1976, sidan 265 - Importerade stjänor satte fart på basket
- ^ ”1975: London Hilton bombed”. http://news.bbc.co.uk/onthisday/hi/dates/stories/september/5/newsid_2499000/2499203.stm.
- ^ Anno 75, Stockholm 1976, s. 86
- ^ 75 år Sverige, Carl-Adam Nycop, Bra Böcker, 1976, sidan 260 - Polisdominans kring tennisarena
- ^ 75 år Sverige, Carl-Adam Nycop, Bra Böcker, 1976, sidan 263 - Partikassörens pengar, varifrån kom de?
- ^ 75 år Sverige, Carl-Adam Nycop, Bra Böcker, 1976, sidan 261 - Regeringens sångkvartett
- ^ Christer Isaksson (2007). Ebbe. Mannen som blev en affär. Stockholm: Bonniers. sid. 99. ISBN 978-91-85555-03-1
- ^ 75 år Sverige, Carl-Adam Nycop, Bra Böcker, 1976, sidan 261 - Kekkonen studerade älgjakt i Hunneberg
- ^ 75 år Sverige, Carl-Adam Nycop, Bra Böcker, 1976, sidan 262 - Första eriksgatan gick i expressfart
- ^ ”World Statesmen (läst 3 april 2011)”. http://www.worldstatesmen.org/Chile.html#Magallanes.
- ^ ”World Statesmen”. http://www.worldstatesmen.org/Suriname.html.
- ^ [a b] ”World Statesmen”. http://www.worldstatesmen.org/East_Timor.html.
- ^ 75 år Sverige, Carl-Adam Nycop, Bra Böcker, 1976, sidan 264 - En stjärna tänds i ishockeyrinken
- ^ ”100 år med Aftonbladet”. http://wwwc.aftonbladet.se/special/1900/70/terror.html. – Europa skakades av blodiga terrorattacker, 1999
- ^ ”World Statesmen”. http://www.worldstatesmen.org/Madagascar.htm.
- ^ ”Narkotika”. Arkiverad från originalet den 24 maj 2011. http://web.archive.org/20110524131828/members.fortunecity.com/simulatorsmusicsite/droger/narkotika.htm.
- ^ The Watchtower, 15 August 1968, p.494–501; Awake!, 22 May 1969, p.15; The Watchtower, 15 mars 1980, p.17, para.5–6
- ^ Sverige 1900-talet – Kampen om monopolet, NE, Bra Böcker, 2000
- ^ ”Nobelpriset”. http://nobelprize.org/nobel_prizes/lists/all/index.html. Läst 10 april 2011.
Externa länkar[redigera | redigera wikitext]
Wikimedia Commons har media som rör 1975.