Kirgistan
![]() |
Ovaj članak ili neka od njegovih sekcija nije dovoljno potkrijepljena izvorima (literatura, web-stranice ili drugi izvori). Ako se pravilno ne potkrijepe validnim izvorima, sporne rečenice i navodi mogli bi biti obrisani. Pomozite Wikipediji tako što ćete navesti validne izvore putem referenci te nakon toga možete ukloniti ovaj šablon. |
Republika Kirgistan
Kirgistan
|
||||||
---|---|---|---|---|---|---|
|
||||||
Himna: "Nacionalna himna Kirgistanske Republike"
|
||||||
Položaj Kirgistana
|
||||||
Glavni grad | Biškek |
|||||
Službeni jezik | kirgiški i ruski | |||||
Državno uređenje | ||||||
- | Predsjednik | Almazbek Atambajev | ||||
- | Predsjednik vlade | Daniar Usenov | ||||
Nezavisnost | 1991 | |||||
Površina | ||||||
- | Ukupno | 198.500 (86.) | ||||
- | Vode (%) | 3,6% | ||||
Stanovništvo | ||||||
- | Ukupno | 5.146.281 (111.) | ||||
- | Gustoća stanovništva | 25/km2 | ||||
Valuta | Som | |||||
Vremenska zona | +5, ljeti +6 | |||||
Internet domena | .kg | |||||
Pozivni broj | 996 |
Kirgistan je planinska republika smještena na južnom dijelu središnje Azije i pretežno je brdovita zemlja s 80 % površine na nadmorskoj visini iznad 1500 m.
Sadržaj
Historija[uredi | uredi izvor]
Vlada[uredi | uredi izvor]
Kirgistan je ustrojem vlasti višestranačka predsjednička republika s dva zakonodavna doma.
Političke podjele[uredi | uredi izvor]
Kirgistan se sastoji od 7 oblasti (oblastlar, jednina - oblast) i jednog grada* (shaar); Oblast Batken, Biškek Shaar*, Oblast Čuj (Biškek), Oblast Žalalabat, Oblast Naryn, Oblast Oš, Oblast Talas, Oblast Ysykköl (Karaköl).
Geografija[uredi | uredi izvor]
Kirgistan je država u srednjoj Aziji bez izlaza na more. Graniči s Kazahstanom, Kinom, Tadžikistanom i Uzbekistanom.
Reljef države je pretežno brdovit (najveći dio je unutar planinskog lanca Tien Šan). U njemu se, na krajnjem istoku zemlje, nalazi i najviši vrh, Jengish Chokusu (Vrh pobjede, 7.439 m). Preko 80% površine leži iznad 1500 m nadmorske visine. Kirgistan obuhvata rubove Ferganske doline (dolina je u Uzbekistanu, a ivice su u Kirgistanu, te je zbog toga neobičan oblik granice Kirgistana i Uzbekistana). U Kirgistanu su ivični dijelovi gorja Pamir i Altaj.
Najveće rijeke su Chui, Naryn i Talas. Rijeka Naryn se ulijeva u rijeku Sir-Darju koja je u porječju Aralskog jezera. Na sjeveru je veliko slano jezero Issyk-Kul (drugo najveće planinsko jezero na svijetu nakon jezera Titicaca).
Klima je kontinentalna s malo padavina, te su stepa pretežni dio reljefa. Malo je padavina zbog velike udaljenosti srednje Azije od mora, te vjetrovi ne mogu donijeti padavine. Viši planinski dijelovi imaju hladniju klimu i više padavina
Privreda[uredi | uredi izvor]
Privreda Kirgistana je u velikoj mjeri stagnirala nakon raspada Sovjetskog saveza kada je propao veći dio industrijskih preduzeća.
Danas glavni dio privrede čini poljoprivreda (proizvodnja žitarica, pamuka, šećerne repe, voća i povrća) i stočarstvo (uzgoj goveda, ovaca i konja). Postoji velika tradicija nomadskog stočarstva, te se većina stočara i danas bavi uzgojem na ovaj način.
Kirgistan je bogat rudama (ugalj, zlato, srebro). Smatra se da u zemlju postoje neka od najvećih svjetskih nalazišta zlata i srebra koja se slabo iskorištavaju zbog teške dostupnosti. Najvažnija industrija je metaloprerađivačka. Razvijene su tekstilna i prehrambena industrija.
Stanovništvo[uredi | uredi izvor]
Kirgistan ima 5,2 miliona stanovnika. Većina je mlađih dobnih skupina i prirodni priraštaj je visok. 2/3 stanovništva živi na selu. Većina stanovnika su Kirgizi, a ima oko 14% Uzbeka i 9% Rusa. Još postoje Tatari, Ujguri, Tadžici i Kazasi. 75% stanovništva su muslimani. Još ima oko 20% pravoslavaca. Većina stanovnika živi na rubu Ferganske doline uz granicu s Uzbekistanom.
Kultura[uredi | uredi izvor]
Također pogledajte[uredi | uredi izvor]
Vanjski linkovi[uredi | uredi izvor]
Commons ima datoteke na temu: Kirgistan |
Nedovršeni članak Kirgistan koji govori o državama treba dopuniti. Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.
|
|
|