Küpros
![]() |
See artikkel räägib praegusest riigist; saare kohta vaata artiklit Küprose saar; endise riigi kohta vaata artiklit Küprose kuningriik. |
![]() |
See artikkel vajab toimetamist. Lisainfot võib leiduda arutelulehel. Palun aita artiklit toimetada. (Kuidas ja millal see märkus eemaldada?) |
![]() |
See artikkel ootab keeletoimetamist. |
Küprose Vabariik
kreeka Κυπριακή Δημοκρατία Kypriakí Dimokratía
türgi Kıbrıs Cumhuriyeti
|
|||||
|
|||||
![]() |
|||||
Riigihümn | "Ýmnos eis tin Eleftherían" (Ύμνος εις την Ελευθερίαν; "Hümn vabadusele" |
||||
Pealinn | Nikosia | ||||
Pindala | 9251 km², de facto 5364 km² | ||||
Riigikeel(ed) | kreeka, türgi | ||||
Rahvaarv | 801 900 (2010) | ||||
Rahvastikutihedus | 90 in/km² | ||||
Riigikord | presidentaalne vabariik | ||||
President | Níkos Anastasiádis | ||||
Iseseisvus | Suurbritanniast 16. augustil 1960 |
||||
SKT elaniku kohta | 18 430 USA dollarit (2004) | ||||
Rahaühik | euro (EUR) | ||||
Ajavöönd | Ida-Euroopa aeg | ||||
Tippdomeen | .cy | ||||
ROK-i kood | CYP | ||||
Telefonikood | +357 |
Küprose Vabariik on saareriik Vahemere idaosas. Asub Türgist lõunas, Egiptusest põhjas ja Kreekast kagus. Loodusgeograafiliselt kuulub Aasiasse.
Küpros on suuruselt kolmas saar Vahemeres ja üks suuremaid turismi sihtpunkte. Küpros saavutas iseseisvuse 1960. aastal. 1974. aastal toimus Küprosel riigipööre, misjärel tõi Türgi oma väed Küprosele. Vaenupooli lahutama toodi ÜRO rahutagamisjõud (UNICYP), mis tegutsevad riigis siiani. Novembris 1983 kuulutati ühel kolmandikust saarel välja Põhja-Küprose Türgi Vabariik. Ülejäänud saarel toimib 1974. aastast rahvusvaheliselt tunnustatud Küprose Vabariik.
Sisukord
Loodus[muuda | muuda lähteteksti]
Kliima[muuda | muuda lähteteksti]
Kliima on vahemereline – mahedate, niiskete talvede (10–13 °C) ja palavate, kuivade suvedega (26–29 °C).
Pinnamood[muuda | muuda lähteteksti]
Küprose edelaosas Trodose massiivil asub saare kõrgeim tipp Olümpos (1952 m). Põhjas asuvad Kyrenia mäed, mille kõrgeim tipp on Kyparissovouno (1024 m). Saare keskosas laiub Mesaoría tasandik.
Küprosel puuduvad aastaringselt voolavad jõed; on vaid mõned allikad ja ojad.
Taimestik[muuda | muuda lähteteksti]
17% saarest on kaetud metsadega. Taimestik koosneb umbes 1800 liigist, alamliigist ja teisendist; neist umbes 140 on Küprosel endeemid.
Loomastik[muuda | muuda lähteteksti]
Küprosel elutseb 365 linnuliiki; seal pesitsevad nendest vaid 115. Märkimisväärseimaks imetajaliigiks on muflon.
Loodusvarad[muuda | muuda lähteteksti]
Küprose loodusvaradeks on vask, kips, puit, marmor, bentoniit ja pigmentmullad; ühtegi neist ei leidu aga märkimisväärses koguses. Küprose veevarud on napid.
Rahvastik[muuda | muuda lähteteksti]
Etniline koosseis[muuda | muuda lähteteksti]
Küprose elanikkonna koosseis 2005. aasta jaanuaris:
- 78% Küprose kreeklased
- 18% Küprose türklased
- 4% muud, sh 8000 ehk 1% maroniiti, armeenlast ja mustlaskeele kõnelejat.
Saare elanikud, kes polnud ei kreeklased ega türklased, pidid 1960. aasta konstitutsiooni kohaselt valima, kas kuuluvad saare kreeklaste või türklaste kogukonda.
Keeled[muuda | muuda lähteteksti]
Riigi ametlikud keeled on kreeka ja türgi keel. Laialdaselt kasutatakse ka inglise keelt.
Religioon[muuda | muuda lähteteksti]
Küprose kreeklased on põhiosas kristlased ja kuuluvad Küprose Autokefaalse Kreeka Õigeusu Kiriku koosseisu. Armeenlased kuuluvad Armeenia Apostlikku Kirikusse. 1% saare elanikest on katoliiklased ja 1% maroniidid. Küprose türklased on moslemid (sunniidid).
Asustus[muuda | muuda lähteteksti]
Suuremad linnad:
- Nikosia (Lefkosía) (200 000 elanikku)
- Limassol (Lemesós) (144 500)
- Larnaca (Lárnaka) (48 900)
- Paphos (Páfos) (31 700)
- Aradíppou (12 000)
- Paralímni (11 600)
Haldusjaotus[muuda | muuda lähteteksti]
Küprose territoorium on jaotud kuueks ringkonnaks:[1] Nikosia ringkond, Famagusta ringkond, Kyrenia ringkond, Larnaca ringkond, Limassoli ringkond ja Paphose ringkond.
Küprose kaart | Ringkonnad | Kreeka kohanimi | Türgi kohanimi |
---|---|---|---|
Famagusta | Αμμόχωστος (Ammochostos) | Gazimağusa | |
Kyrenia | Κερύvεια (Keryneia) | Girne | |
Larnaca | Λάρνακα (Larnaka) | Larnaka/İskele | |
Limassol | Λεμεσός (Lemesos) | Limasol/Leymosun | |
Nikosia | Λευκωσία (Lefkosia) | Lefkoşa | |
Paphos | Πάφος (Pafos) | Baf/Gazibaf |
Majandus[muuda | muuda lähteteksti]
Rahaühik on alates 2008. aastast euro, enne seda oli käibel nael (CYP). 29. aprillil 2005 liitus Küprose nael vahetuskursimehhanismiga ERM II, mille kohaselt peeti kinni naela keskmise kursi standardsest fluktuatsioonist ± 15%.
Vaatamata Küprose poliitilistele probleemidele on turumajandus teinud alates 1974. aastast saarel märgatavaid edusamme. Majanduslik suunitlus on pöördunud põllumajanduselt teenuste ja kergetööstuse poole. Küpros on ka populaarne turistide seas.
2000.–2005. aasta keskmine majanduskasv on 3,4%, sama perioodi keskmine inflatsioon 3,1% ja töötus 3,3 %.
Põhilised impordiartiklid on toormaterjalid, tarbekaubad, transpordivahendid ja kütus. Peamised ekspordiartiklid on rõivad, jalatsid, farmaatsiatooted, tsement, sigaretid, mööbel, vein, kartulid ja tsitrusviljad.
Ajalugu[muuda | muuda lähteteksti]
Pikemalt artiklis Küprose ajalugu
Pikemalt artiklis Küprose saare ajalugu, Venezia vabariik ja Küprose kuningriik
Vaata ka[muuda | muuda lähteteksti]
- Küprose riigipeade loend
- Põhja-Küprose Türgi Vabariik
- Küprose jalgpallikoondis
- Küpros Eurovisiooni lauluvõistlusel
- Küprose muusika
Viited[muuda | muuda lähteteksti]
![Flag of Europe.svg](http://web.archive.org./web/20161116110837im_/https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b7/Flag_of_Europe.svg/50px-Flag_of_Europe.svg.png)
Antigua ja Barbuda · Austraalia · Bahama · Bangladesh · Barbados · Belize · Botswana · Brunei · Dominica · Fidži · Ghana · Grenada · Guyana · India · Jamaica · Kamerun · Kanada · Keenia · Kiribati · Küpros · Lesotho · Lõuna-Aafrika Vabariik · Malaisia · Malawi · Maldiivid · Malta · Mauritius · Mosambiik · Namiibia · Nauru · Nigeeria · Pakistan · Paapua Uus-Guinea · Rwanda · Saalomoni Saared · Saint Kitts ja Nevis · Saint Lucia · Saint Vincent ja Grenadiinid · Sambia · Samoa · Seišellid · Sierra Leone · Singapur · Sri Lanka · Suurbritannia · Svaasimaa · Tansaania · Tonga · Trinidad ja Tobago · Tuvalu · Uganda · Uus-Meremaa · Vanuatu
![Cartography of Asia.svg](http://web.archive.org./web/20161116110837im_/https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e0/Cartography_of_Asia.svg/100px-Cartography_of_Asia.svg.png)
Iseseisvad riigid: Afganistan | Araabia Ühendemiraadid | Armeenia | Aserbaidžaan | Bahrein | Bangladesh | Bhutan | Brunei | Egiptus | Filipiinid | Gruusia | Hiina koos Macau ja Hongkongiga | Ida-Timor | Iisrael | India | Indoneesia | Iraak | Iraan | Jaapan | Jeemen | Jordaania | Kambodža | Kasahstan | Katar | Kuveit | Kõrgõzstan | Küpros | Laos | Liibanon | Lõuna-Korea | Malaisia | Maldiivid | Mongoolia | Myanmar | Nepal | Omaan | Pakistan | Põhja-Korea | Saudi Araabia | Singapur | Sri Lanka | Süüria | Tadžikistan | Tai | Türgi | Türkmenistan | Usbekistan | Venemaa | Vietnam
Tunnustamata riigid ja okupeeritud alad: Abhaasia | Golani kõrgendikud | Hiina Vabariik | Lõuna-Osseetia | Mägi-Karabahh | Palestiina | Põhja-Küpros | Tiibet
![Cartography of Europe.svg](http://web.archive.org./web/20161116110837im_/https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/00/Cartography_of_Europe.svg/100px-Cartography_of_Europe.svg.png)
Iseseisvad riigid: Albaania | Andorra | Armeenia¹ | Aserbaidžaan¹ | Austria | Belgia | Bosnia ja Hertsegoviina | Bulgaaria | Eesti | Gruusia¹ | Hispaania | Holland | Horvaatia | Iirimaa | Island | Itaalia | Kasahstan² | Kosovo | Kreeka | Küpros¹ | Leedu | Liechtenstein | Luksemburg | Läti | Makedoonia | Malta | Moldova | Monaco | Montenegro | Norra | Poola | Portugal | Prantsusmaa | Rootsi | Rumeenia | Saksamaa | San Marino | Serbia | Slovakkia | Sloveenia | Soome | Suurbritannia | Šveits | Taani | Tšehhi | Türgi² | Ukraina | Ungari | Valgevene | Vatikan | Venemaa²
Sõltuvad alad: Ahvenamaa | Akrotiri ja Dhekelia¹ | Gibraltar | Guernsey | Fääri saared | Jan Mayen | Jersey | Man | Svalbard
Tunnustamata riigid ja okupeeritud alad: Abhaasia¹ | Lõuna-Osseetia¹ | Põhja-Küpros¹ | Transnistria