Tähdistö
O · B · A · F · G · K · M
Bariumtähti · Hiilitähti · Teknetiumtähti
Ruskea kääpiö · Ruskea alikääpiö · Planeetta
Tähtijoukko (Avoin · Pallomainen) · Tähdistö
Auringon ominaisuudet
![](http://web.archive.org./web/20161211104617im_/https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e3/Ursa_Major_constellation_map.svg/300px-Ursa_Major_constellation_map.svg.png)
Tähdistö on tarkasti rajattu alue taivaalla. Kaikki alueen sisällä olevat tähdet kuuluvat tiettyyn tähdistöön.
Tähdistöt näkyvät eri tavoin eri leveysasteilla ja vuoden- sekä vuorokaudenaikoina. Leveysaste määrää, mitä tähtiä voi ylipäätään näkyä. Suomessa ei näy esimerkiksi Etelän risti. Orion näkyy Suomessa talvi-iltaisin etelässä. Otava on toisinaan matalalla, toisinaan taivaanlaella eli zeniitissä.
Tähtien ryhmittely tähdistöiksi ei aikojen saatossa ole ollut mitenkään täsmällisesti määrättyä, vaan eri kulttuureissa on ollut erilaisia tähdistöjä. Kuitenkin selvimmät kuviot kuten Orion ja Skorpioni esiintyvät samankaltaisina useimmissa kulttuureissa.
Tähdistön tähdillä ei välttämättä ole muuta yhteyttä toisiinsa kuin se, että ne sijaitsevat taivaalla Maasta katsottuna samalla suunnalla. Tähdistön eri tähdet saattavat olla avaruudessa hyvinkin kaukana toisistaan, sillä Maahan näkyy yhtä hyvin kirkas kaukana oleva tähti kuin himmeämpi lähitähti. Avaruudessa "lähellä" toisiaan ovat muun muassa Ison karhun tähdistössä sijaitsevan Otavan tähtikuvion viisi keskimmäistä tähteä, jotka kuuluvat Ison karhun liikkuvaan joukkoon. Monet tähdistöt on nimetty jo antiikin aikoina, mikä näkyy myös niiden nimistä.
Tähdistöt muuttuvat kymmenien tuhansien vuosien kuluessa tähtien liikkuessa toistensa suhteen. Tällöin Auringon ja tähdistön tähtien väliset etäisyydet ja suunnat muuttuvat. Esim. Leijonan tähtikuvio muuttuu ja hajoaa aikojen saatossa.
Sisällysluettelo
- 1 Historia
- 2 Tähdistöjen nykyiset rajat
- 3 Tähtikuviot ja asterismit
- 4 Tähdistöjen ja tähtien nimistä
- 5 Luettelo tähdistöistä
- 6 Standardiin kuulumattomia, mutta tunnettuja asterismeja
- 7 Ptolemaioksen tuntemat 48 tähdistöä
- 8 Vanhoja, käytöstä poistuneita tähtikuvioita
- 9 Katso myös
- 10 Lähteet
- 11 Aiheesta muualla
Historia[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
Tähdistöjä lienee nimetty jo muinaisessa Egyptissä, Babyloniassa ja aikaisemminkin. Pohjoisella pallonpuoliskolla käytetään kreikkalaisilta peräisin olevia tähdistöjen nimiä, jotka merkitsi muistiin tähtitieteilijä ja astrologi Klaudios Ptolemaios, joka eli Aleksandriassa, Egyptissä. Näissä tähdistöissä olivat mukana eläinradan merkit. Renessanssiaikana tähtitieteilijät Johann Bayer ja John Flamsteed antoivat tähdille luettelotunnukset. Juuri ennen Bayeriä tähdistöjä loivat 1500-luvun lopussa Pieter Dirkszoon Keyser ja Frederick de Houtman. 1700-luvun puolivälin tienoilla ranskalainen tähtitieteilijä Nicolas Louis de Lacaille nimesi monia eteläisen tähtitaivaan tähdistöjä ja jakoi Argo-laivan tähdistön osiin. IAU vahvisti kokouksessaan 1928 tähdistöille tarkat rajat, jotka merkitään epookin 1875,0 mukaan. Epookki on ajankohta, jolla on tähtitieteessä merkitystä, koska Maan akseli kiertyy aikojen kuluessa.
Tähdistöjen nykyiset rajat[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
Kansainvälinen tähtitieteellinen unioni (IAU) on standardoinut nykyiset tähdistöt (88 kappaletta) vuonna 1928 ja niille on määritelty tarkat taivaanpallon koordinaatteja mukailevat rajat.
Tähtikuviot ja asterismit[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
IAU ei ole määritellyt tähtikartoissa esiintyviä tähtikuvioita, yhdysviivoja ja asterismeja, joten niissä on vaihtelua.[1]
Tähtikuvio muodostuu tähdistön kirkkaimmista tähdistä. Nämä on yleensä yhdistetty tähtikartoissa yhdysviivoilla.
Asterismi on tähtien ryhmä, jossa on yhdistetty eri tähdistöjen tähtiä tai tähdistön osa erotettu omaksi kuviokseen. Tunnettuja asterismeja ovat Otava, Orionin vyö, Pegasus-neliö ja Kesäkolmio.
Tähdistöjen ja tähtien nimistä[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
Tähdistöillä on latinankieliset nimet kansainvälistä käyttöä varten. Esimerkiksi Otava kuuluu suurempaan Ison karhun tähdistöön, jota kutsutaan latinaksi nimellä Ursa Major. Tähdistön kohteita nimettäessä siitä käytetään latinankielistä genetiivimuotoa Ursae Majoris. Esim. Ison karhu Dubhe-tähti on Alfa Ursae Majoris eli lyhennettynä α UMa. Alfa on kreikkalaisten aakkosten ensimmäinen kirjain. Ursa Major on joskus lyhennetty myös nelikirjaimisesti UMaj, näitä nelikirjaimisia lyhenteitä ei nykyään enää käytetä. Tähtien nimeämisessä voidaan käyttää Flamsteedin numeroita (esimerkiksi 16 Cygni) tai vaikkapa muuttuvien tähtien tunnuksia (esimerkiksi RR Lyrae).
Luettelo tähdistöistä[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
Suomalainen nimi | Latinalainen nimi | Lyhenne | Genetiivi | Nimen alkuperä |
---|---|---|---|---|
Ajokoirat | Canes Venatici | CVn | Canum Venaticorum | 1690, Firmamentum Sobiescianum, Hevelius |
Ajomies | Auriga | Aur | Aurigae | muinainen (Ptolemaios) |
Alttari | Ara | Ara | Arae | muinainen (Ptolemaios) |
Andromeda | Andromeda | And | Andromedae | muinainen (Ptolemaios) |
Bereniken hiukset | Coma Berenices | Com | Comae Berenices | 1603, Uranometria, irrotettu Leijonasta |
Delfiini | Delphinus | Del | Delphini | muinainen (Ptolemaios) |
Eridanus | Eridanus | Eri | Eridani | muinainen (Ptolemaios) |
Etelän kala | Piscis Austrinus | PsA | Piscis Austrini | muinainen (Ptolemaios) |
Etelän kolmio | Triangulum Australe | TrA | Trianguli Australis | 1603, Uranometria, Keyser ja de Houtman |
Etelän kruunu | Corona Australis | CrA | Coronae Australis | muinainen (Ptolemaios) |
Etelän risti | Crux | Cru | Crucis | 1603, Uranometria, irrotettu Kentaurista |
Etelän vesikäärme | Hydrus | Hyi | Hydri | 1603, Uranometria, Keyser ja de Houtman |
Feeniks | Phoenix | Phe | Phoenicis | 1603, Uranometria, Keyser ja de Houtman |
Harppi | Circinus | Cir | Circini | 1763, Lacaille |
Heilurikello | Horologium | Hor | Horologii | 1763, Lacaille |
Herkules | Hercules | Her | Herculis | muinainen (Ptolemaios) |
Härkä | Taurus | Tau | Tauri | muinainen (Ptolemaios) |
Ilmapumppu | Antlia | Ant | Antliae | 1763, Lacaille |
Ilves | Lynx | Lyn | Lyncis | 1690, Firmamentum Sobiescianum, Hevelius |
Intiaani | Indus | Ind | Indi | 1603, Uranometria, Keyser ja de Houtman |
Iso karhu | Ursa Major | UMa | Ursae Majoris | muinainen (Ptolemaios) |
Iso koira | Canis Major | CMa | Canis Majoris | muinainen (Ptolemaios) |
Jousimies | Sagittarius | Sgr | Sagittarii | muinainen (Ptolemaios) |
Joutsen | Cygnus | Cyg | Cygni | muinainen (Ptolemaios) |
Jänis | Lepus | Lep | Leporis | muinainen (Ptolemaios) |
Kaksoset | Gemini | Gem | Geminorum | muinainen (Ptolemaios) |
Kalat | Pisces | Psc | Piscium | muinainen (Ptolemaios) |
Kameleontti | Chamaeleon | Cha | Chamaeleontis | 1603, Uranometria, Keyser ja de Houtman |
Karhunvartija | Boötes | Boo | Boötis | muinainen (Ptolemaios) |
Kassiopeia | Cassiopeia | Cas | Cassiopeiae | muinainen (Ptolemaios) |
Kaukoputki | Telescopium | Tel | Telescopii | 1763, Lacaille |
Kauris | Capricornus | Cap | Capricorni | muinainen (Ptolemaios) |
Kefeus | Cepheus | Cep | Cephei | muinainen (Ptolemaios) |
Kentauri | Centaurus | Cen | Centauri | muinainen (Ptolemaios) |
Kettu | Vulpecula | Vul | Vulpeculae | 1690, Firmamentum Sobiescianum, Hevelius |
Kilpi | Scutum | Sct | Scuti | 1690, Firmamentum Sobiescianum, Hevelius |
Kirahvi | Camelopardalis | Cam | Camelopardalis | 1624, Bartsch |
Kolmio | Triangulum | Tri | Trianguli | muinainen (Ptolemaios) |
Kompassi | Pyxis | Pyx | Pyxidis | 1763, Lacaille |
Korppi | Corvus | Crv | Corvi | muinainen (Ptolemaios) |
Kotka | Aquila | Aql | Aquilae | muinainen (Ptolemaios) |
Krapu | Cancer | Cnc | Cancri | muinainen (Ptolemaios) |
Kulmaviivoitin | Norma | Nor | Normae | 1763, Lacaille |
Kultakala | Dorado | Dor | Doradus | 1603, Uranometria, Keyser ja de Houtman |
Kurki | Grus | Gru | Gruis | 1603, Uranometria, Keyser ja de Houtman |
Kuvanveistäjä | Sculptor | Scl | Sculptoris | 1763, Lacaille |
Kyyhkynen | Columba | Col | Columbae | 1679, Royer, irrotettu Isosta koirasta |
Kärpänen | Musca | Mus | Muscae | 1603, Uranometria, Keyser ja de Houtman |
Käärme | Serpens | Ser | Serpentis | muinainen (Ptolemaios) |
Käärmeenkantaja | Ophiuchus | Oph | Ophiuchi | muinainen (Ptolemaios) |
Köli | Carina | Car | Carinae | 1763, Lacaille, irrotettu Argo-laivasta |
Leijona | Leo | Leo | Leonis | muinainen (Ptolemaios) |
Lentokala | Volans | Vol | Volantis | 1603, Uranometria, Keyser ja de Houtman |
Lohikäärme | Draco | Dra | Draconis | muinainen (Ptolemaios) |
Lyyra | Lyra | Lyr | Lyrae | muinainen (Ptolemaios) |
Maalari | Pictor | Pic | Pictoris | 1763, Lacaille |
Malja | Crater | Crt | Crateris | muinainen (Ptolemaios) |
Mikroskooppi | Microscopium | Mic | Microscopii | 1763, Lacaille |
Neitsyt | Virgo | Vir | Virginis | muinainen (Ptolemaios) |
Nuoli | Sagitta | Sge | Sagittae | muinainen (Ptolemaios) |
Oinas | Aries | Ari | Arietis | muinainen (Ptolemaios) |
Oktantti | Octans | Oct | Octantis | 1763, Lacaille |
Orion | Orion | Ori | Orionis | muinainen (Ptolemaios) |
Paratiisilintu | Apus | Aps | Apodis | 1603, Uranometria, Keyser ja de Houtman |
Pegasus | Pegasus | Peg | Pegasi | muinainen (Ptolemaios) |
Perseus | Perseus | Per | Persei | muinainen (Ptolemaios) |
Peräkeula | Puppis | Pup | Puppis | 1763, Lacaille, irrotettu Argo-laivasta |
Pieni hevonen | Equuleus | Equ | Equulei | muinainen (Ptolemaios) |
Pieni karhu | Ursa Minor | UMi | Ursae Minoris | muinainen (Ptolemaios) |
Pieni koira | Canis Minor | CMi | Canis Minoris | muinainen (Ptolemaios) |
Pieni leijona | Leo Minor | LMi | Leonis Minoris | 1690, Firmamentum Sobiescianum, Hevelius |
Pohjan kruunu | Corona Borealis | CrB | Coronae Borealis | muinainen (Ptolemaios) |
Purje | Vela | Vel | Velorum | 1763, Lacaille, irrotettu Argo-laivasta |
Pöytävuori | Mensa | Men | Mensae | 1763, Lacaille |
Riikinkukko | Pavo | Pav | Pavonis | 1603, Uranometria, Keyser ja de Houtman |
Sekstantti | Sextans | Sex | Sextantis | 1690, Firmamentum Sobiescianum, Hevelius |
Sisilisko | Lacerta | Lac | Lacertae | 1690, Firmamentum Sobiescianum, Hevelius |
Skorpioni | Scorpius | Sco | Scorpii | muinainen (Ptolemaios) |
Sulatusuuni | Fornax | For | Fornacis | 1763, Lacaille |
Susi | Lupus | Lup | Lupi | muinainen (Ptolemaios) |
Tukaani | Tucana | Tuc | Tucanae | 1603, Uranometria, Keyser ja de Houtman |
Vaaka | Libra | Lib | Librae | muinainen (Ptolemaios) |
Valaskala | Cetus | Cet | Ceti | muinainen (Ptolemaios) |
Veistotaltta | Caelum | Cae | Caeli | 1763, Lacaille |
Verkko | Reticulum | Ret | Reticuli | 1763, Lacaille |
Vesikäärme | Hydra | Hya | Hydrae | muinainen (Ptolemaios) |
Vesimies | Aquarius | Aqr | Aquarii | muinainen (Ptolemaios) |
Yksisarvinen | Monoceros | Mon | Monocerotis | 1624, Bartsch |
Huomautuksia tähdistöjen latinankielisistä nimistä[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
Corona Australista kutsutaan joskus nimellä Corona Austrina (genetiivi: Coronae Austrinae).
Käärme (Serpens) jaetaan kahteen osaan, Käärmeen häntään (Serpens Cauda) ja Käärmeen päähän (Serpens Caput), joita Käärmeenkantaja (Ophiuchus) erottaa toisistaan.
Joidenkin lähteiden mukaan Kirahvi (Camelopardalis), Kyyhkynen (Columba) ja Yksisarvinen (Monoceros) ovat tutkija Petrus Planciuksen 1600-luvulla nimeämiä.
Standardiin kuulumattomia, mutta tunnettuja asterismeja[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
- Otava
- Pieni Otava
- Seulaset
- Väinämöisen viikate
- Leijonan sirppi
- Teepannu Jousimiehessä
- Vesimiehen uurna
- Pegasus-neliö (Pegasus ja Alfa Andromedae)
- Kesäkolmio (Vega, Deneb ja Altair)
- Talvikolmio (Betelgeuse, Sirius ja Procyon)
Asterismit ovat monesti helposti tunnistettavia johtotähtikuvioita, joiden avulla voi opetella tähtitaivasta tähtikartan kanssa tarkemmin tuntemaan. Esimerkiksi Kesäkolmio ja Pegasus-neliö löytyvät helposti ja auttavat muun taivaan hahmottamisessa. Jotkut muinaiset asterismit, kuten Bereniken hiukset, Argon-laivan osat ja Käärme ovat nykyään tähdistöjä.
Ptolemaioksen tuntemat 48 tähdistöä[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
|
|
|
Vanhoja, käytöstä poistuneita tähtikuvioita[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
Tähdistöjen standardointi siirsi historiaan koko joukon tähdistöjä. Muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta nämä olivat lähinnä yksittäisten tähtikarttojen laatijoiden keksimiä, eivätkä useimmat käytöstä poistuneista tähdistöistä olleet koskaan vakiintuneetkaan laajempaan käyttöön.
Ptolemaioksen vanhaa Argo-laivaa (Argo Navis) ei enää ole olemassa, se on jaettu Kölin (Carina), Peräkeulan (Puppis) ja Purjeen (Vela) tähtikuvioihin.
Tunnetuin muista vanhoista tähdistöistä on Seinäkvadrantti, Quadrans Muralis, joka on nykyään osa Karhunvartijan tähdistöä, ja jonka mukaan kvadrantidien meteoriparvi on nimetty.
Vanhoja tähdistöjä, joita ei nykyään enää käytetä:
- Antinous
- Apis
- Cerberus
- Custos Messium
- Felis
- Frederici Honores
- Gallus
- Globus Aerostaticus
- Jordanus
- Lochium Funis
- Machina Electrica
- Malus
- Mons Maenalus
- Musca Borealis
- Noctua
- Officina Typographica
- Phoenicopterus
- Polophylax
- Psalterium Georgii
- Quadrans Muralis
- Ramus Pomifer
- Robur Carolinum
- Sceptrum Brandenburgicum
- Sceptrum et Manus Iustitiae
- Solarium
- Tarandus vel Rangifer
- Taurus Poniatovii
- Telescopium Herschelii
- Testudo
- Tigris
- Triangulum Minor
- Turdus Solitarius
- Vespa
Katso myös[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
- Bayerin designaatio
- Flamsteedin numero
- Luettelo tähdistöistä pinta-alan mukaan
- Lista kaikista tähtikuvioista 15 kielellä (saksankielisessä Wikipediassa, jossa interwiki-linkkejä muille kielille)
Lähteet[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
- ↑ The Constellations Kansainvälinen tähtitieteellinen unioni.