3. marts
Vikipēdijas lapa
3. marts — gada 62. diena (63. garajā gadā) pēc Gregora kalendāra. Līdz gada beigām ir atlikušas 303 dienas.
Satura rādītājs
Notikumi[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]
- 1795. — Kurzemes hercogiste tika iekļauta Krievijas Impērijā.
- 1845. — Florida kļuva par 27. ASV štatu.
- 1857. — Otrais Opija karš: Francija un Apvienotā Karaliste formāli pieteica karu Ķīnai.
- 1875. — pirmoreiz tika organizēta hokeja spēle telpās Monreālā, Kanādā, šī diena tiek uzskatīta par modernā hokeja dzimšanas dienu.
- 1878. — Bulgārija atguva neatkarību no Osmaņu impērijas saskaņā ar Sanstefano līgumu.
- 1918. — Pirmais Pasaules karš: Padomju Krievija izstājās no kara, parakstot Brestļitovskas miera līgumu ar Centrālajām lielvalstīm.
- 1919. — Latvijas brīvības cīņas: sākas Vācijas un Latvijas Republikas bruņoto spēku pretuzbrukums Sarkanajai Armijai Kurzemē.
- 1924. — Turcijā tika atcelts 1400 gadu senais kalifāts, atceļot kalifa titulu.
- 1938. — Saūda Arābijā tika atrasti naftas krājumi.
- 1945. — Otrais Pasaules karš: iepriekš neitrālā Somija pieteica karu ass valstīm.
- 1969. — Apollo programma: palaists kosmosa kuģis Apollo 9, lai izmēģinātu Mēness nolaižamo moduli.
- 1972. — palaista NASA starpplanētu zonde Pioneer 10.
- 1991. — Latvijā notika aptauja, kurā vairākums balsotāju atbalstīja "demokrātisku un neatkarīgu Latviju"; tajā pašā dienā Igaunijā arī notika analoģisks referendums.
- 1992. — pieņemts pašreizējais Kirgizstānas karogs.
- 1992. — 263 ogļraču gāja bojā Turcijas ogļu raktuvēs pie Zonguldakas.
- 2005. — Stīvs Fosets uzstādīja pasaules rekordu, aplidojot zemeslodi ar lidmašīnu Virgin Atlantic GlobalFlyer vienatnē bez apstāšanās un bez degvielas papildu uzpildīšanās.
Dzimuši[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]
- 1840. —Virsaitis Džozefs, indiāņu nezpersu cilts virsaitis (miris 1904.)
- 1845. (j. s., pēc v. s. 19. februārī) — Georgs Kantors (Georg Cantor), Krievijā dzimis vācu matemātiķis (miris 1918.)
- 1847. — Aleksandrs Greiems Bells (Alexander Graham Bell), ASV fiziologs, fiziķis un izgudrotājs (miris 1922.)
- 1872.:
- Pauls Kalniņš, latviešu politiķis (miris 1945.)
- Vilhelms Purvītis, latviešu gleznotājs (miris 1945.)
- 1895. — Ragnars Frišs (Ragnar Frisch), norvēģu ekonomists (miris 1973.)
- 1898. — Emīls Artins (Emil Artin), vācu matemātiķis (miris 1962.)
- 1899. — Jēkabs Kleins (Jacob Klein), Latvijā dzimis filozofs un matemātiķis (miris 1978.)
- 1911.
- Anatols Dinbergs, Latvijas diplomāts (miris 1993.)
- Džīna Hārlova (Jean Harlow), amerikāņu aktrise (mirusi 1937.)
- 1955. — Jurijs Petropavlovskis (Юрий Алексеевич Петропавловский), Latvijas krievu politiķis
- 1956. — Zbigņevs Boņeks (Zbigniew Boniek), Polijas futbolists
- 1961. — Arsens Miskarovs, Latvijas peldētājs
- 1973. — Romāns Vainšteins, latviešu riteņbraucējs
- 1975.:
- Stanimirs Gospodinovs, Bulgārijas futbolists
- Rihards Pavlikovskis (Richard Pavlikovský), slovāku hokejists
- 1978. — Nikolass Kjēza (Nicolas Kiesa), Dānijas autosportists
- 1982. — Dmitrijs Mironovs, Latvijas politiķis, uzņēmējs
Miruši[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]
- 1792. — Roberts Adams (Robert Adam), skotu arhitekts (dzimis 1728.)
- 1879. — Viljams Kingdons Klifords (William Kingdon Clifford), angļu matemātiķis (dzimis 1845.)
- 1928. — Jans Torops (Jan Toorop), nīderlandiešu mākslinieks (dzimis 1858.)
- 1953. — Jozefs Fišers (Josef Fischer), vācu riteņbraucējs (dzimis 1865.)
- 1993. — Alberts Seibins (Albert Sabin), Polijas ebreju izcelsmes ASV mediķis (dzimis 1906.)
- 2005. — Rinuss Mihelss (Rinus Michels), Nīderlandes futbolists, treneris (dzimis 1928.)
- 2014. — Viljams Pougs (William Reid Pogue), ASV kosmonauts (dzimis 1930.)
Svētku un piemiņas dienas[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]
- Bulgārijā — Brīvības diena
|