Andora
-
Šis straipsnis apie Andoros valstybę. Apie Andoros miestą skaitykite straipsnyje Andora (miestas).
|
|||||
![]() |
|||||
Valstybinė kalba | katalonų | ||||
Sostinė | Andora (Andora la Velja) | ||||
Didžiausias miestas | Andora | ||||
Valstybės vadovai | Antoni Martí
Ministras pirmininkas
|
||||
Plotas – Iš viso – % vandens |
468 km² (191) nėra |
||||
Gyventojų – 2011 (surašymas) – Tankis |
78 115 (181) 167 žm./km² (47) |
||||
BVP – Iš viso – BVP gyventojui |
2005 4,51 mlrd. mlrd. $ (166) 53 383 $ (7) |
||||
Valiuta | Euras (€) | ||||
Laiko juosta – Vasaros laikas |
UTC +1 UTC +2 |
||||
Nepriklausomybė Susitarimas
|
1278 m. |
||||
Valstybinis himnas | Andoros himnas | ||||
Interneto kodas | .ad | ||||
Šalies tel. kodas | 376 |
Andoros Kunigaikštystė (kat. Principat d'Andorra) – labai maža pietvakarių Europos šalis, esanti rytinėje Pirėnų kalnų pusėje, tarp Prancūzijos ir Ispanijos. Sostinė – Andorra la Vella.
1993 m. paskelbta nauja konstitucija. Tais pačiais metais Andora tapo pilnateise Jungtinių Tautų Organizacijos nare.
Turinys
Istorija[redaguoti | redaguoti vikitekstą]
Politinė sistema[redaguoti | redaguoti vikitekstą]
Valdymo forma – parlamentinė demokratija.
Administracinis suskirstymas[redaguoti | redaguoti vikitekstą]
Andora suskirstyta į 7 parapijas (parròquia; skliausteliuose nurodyti administraciniai centrai):
- Andoros parapija (Andora)
- Enkampo parapija (Enkampas)
- Eskaldes-Engordanio parapija (Les Eskaldesas)
- Kaniljo parapija (Kaniljas)
- La Masanos parapija (La Masana)
- Ordino parapija (Ordinas)
- Sant Chulija de Lorijos parapija (Sant Chulija de Lorija)
Geografija[redaguoti | redaguoti vikitekstą]
Andora yra rytinėje Pirėnų kalnyno dalyje tarp Ispanijos ir Prancūzijos, Madriu-Perafita-Claror slėnyje įsikūrusi valstybė. Vidutinis aukštis virš jūros lygio – 1996 m. Aukščiausia viršukalnė Coma Pedrosa (2946 m). Žemiausia vieta – Riu Runer (840 m). Andora yra tarp kalnų, iš visų pusių ją supa stačios uolos. Prancūzijos pasienyje yra Envaliros perėja 2400 m aukštyje. Žemiausias Andoros taškas yra Runero upėje Katalonijos pusėje 838 m virš jūros lygio. 2/3 teritorijos dengia miškai. Ilgiausia šalies upė yra Valira, ilgis siekia 33 km. Katalonijoje ji susilieja su Segrės upe. Didžiausias ežeras yra Žuklaras. Aukščiausia viršukalnė Coma Pedrosa siekia 2946 m aukštį. Valstybė yra šilto kalnų klimato zonoje: žiemą vidutinė temperatūra siekia -2 °C, o vasarą +24 °C.
Šiaurėje ribojasi su Prancūzija (56,6 km ilgio siena), o pietuose su Ispanija (63,7 km).
Klimatas panašus į aplinkinių regionų, tačiau dėl padėties kalnuose žiemą iškrenta daugiau sniego, o vasaros kiek vėsesnės. Andorra la Vella – aukščiausiai įsikūrusi sostinė (1055 m virš jūros lygio).
Madriu-Perafita-Klaroro slėnis 2004 m. įtrauktas į UNESCO paveldo sąrašą.
Ekonomika[redaguoti | redaguoti vikitekstą]
Andora – populiarus slidinėjimo kurortas. Turizmas sudaro 80 % viso šalies biudžeto.
Demografija[redaguoti | redaguoti vikitekstą]
Dominuojanti religija – Romos katalikybė. Etninė sudėtis (1998 m. duomenys):[1]
- ispanai – 43 %
- andoriečiai (kartais priskiriami etniniams katalonams) – 33 %
- portugalai – 11 %
- prancūzai – 7 %
- kiti – 6 %
Vyresnių nei 15 m. gyventojų raštingumas – 100 %. Vidutinė gyvenimo trukmė yra viena ilgiausių pasaulyje – 82,51 m. (moterų – 84,84 m., vyrų – 80,33 m.). Gyventojų amžiaus struktūra (2009 m. apsk.)[1] :
- 0-14 metų: 15,5 %
- 15-64 metų: 72,2 %
- virš 65 metų: 12,3 %
Oficiali kalba – katalonų, bet taip pat yra paplitusios ispanų, portugalų ir kastilų kalbos.[1]
Kultūra[redaguoti | redaguoti vikitekstą]
Šaltiniai[redaguoti | redaguoti vikitekstą]
Nuorodos[redaguoti | redaguoti vikitekstą]
Andoros profilis:
Žemėlapiai:
- Andoros fizinis žemėlapis
- Andoros administracinis žemėlapis
- Andoros kelių žemėlapis
- Andora googlemaps žemėlapyje
Airija | Albanija | Andora | Armėnija | Austrija | Azerbaidžanas | Baltarusija | Belgija | Bosnija ir Hercegovina | Bulgarija | Čekija | Danija | Estija | Graikija | Gruzija | Islandija | Ispanija | Italija | Jungtinė Karalystė | Juodkalnija | Kazachstanas | Kroatija | Latvija | Lenkija | Lichtenšteinas | Lietuva | Liuksemburgas | Makedonija | Malta | Moldavija | Monakas | Norvegija | Nyderlandai | Portugalija | Prancūzija | Rumunija | Rusija | San Marinas | Serbija | Slovakija | Slovėnija | Suomija | Švedija | Šveicarija | Turkija | Ukraina | Vatikano Miestas | Vengrija | Vokietija
Kiti politiniai vienetai: Abchazija | Azorai | Čečėnija | Džersis | Gernsis | Gibraltaras | Farerų salos | Kalnų Karabachas | Kosovas | Padniestrė | Pietų Osetija | Sylendas | Svalbardas
|