1958
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
1958 más naptárakban | |
Gergely-naptár | 1958 |
Ab urbe condita | 2711 |
Bahái naptár | 114 – 115 |
Berber naptár | 2908 |
Bizánci naptár | 7466 – 7467 |
Buddhista naptár | 2502 |
Burmai naptár | 1320 |
Dzsucse-naptár | 47 |
Etióp naptár | 1950 – 1951 |
Hindu naptárak | |
Vikram Samvat | 2013 – 2014 |
Shaka Samvat | 1880 – 1881 |
Kali-juga | 5059 – 5060 |
Holocén naptár | 11958 |
Iráni naptár | 1336 – 1337 |
Japán naptár | 2618 (Jimmu-korszak) |
Kínai naptár | 4654–4655 |
Kopt naptár | 1674 – 1675 |
Koreai naptár | 4291 |
Muszlim naptár | 1377 – 1378 |
Örmény naptár | 1407 ԹՎ ՌՆԷ |
Thai szoláris naptár | 2501 |
Zsidó naptár | 5718 – 5719 |
Évszázadok: 19. század – 20. század – 21. század
Évtizedek: 1900-as évek – 1910-es évek – 1920-as évek – 1930-as évek – 1940-es évek – 1950-es évek – 1960-as évek – 1970-es évek – 1980-as évek – 1990-es évek – 2000-es évek
Évek: 1953 – 1954 – 1955 – 1956 – 1957 – 1958 – 1959 – 1960 – 1961 – 1962 – 1963
Tartalomjegyzék
Események[szerkesztés]
- január 1.
- Az Európai Gazdasági Közösség megalakulásának kihirdetése.
- A hadilevéltár és múzeum egyesülésével megalakul a Hadtörténeti Intézet és Múzeum.
- január 24. – A Magyar Szocialista Munkáspárt Központi Bizottsága (MSZMP KB) módosítja az előző évi döntését, és Rákosi Mátyást meghatározatlan időre száműzi.[1]
- január 28. – Megkezdi működését a Münnich-kormány.[2]
- január 31. – Föld körüli pályára áll az első amerikai műhold, az Explorer–1.
- február megindul a magyar televízió rendszeres adása.
- február 1. – Egyiptom és Szíria politikai uniójaként kikiáltják az Egyesült Arab Köztársaságot, melynek államfője Gamal Abden-Nasszer. (Az unió 1961-ig állt fenn, amikor is Szíria egy katonai puccsot követően függetlennek nyilvánította magát Egyiptomtól.)[3]
- március 20. – Dombóváron megalakul az ország első vízközműtársulata.[4]
- március 26–29. – A NATO Tudományos Bizottsága megtartja első ülését.
- március 27. – A Szovjetunió Legfelső Tanácsa elfogadja Nyikolaj Bulganyin lemondását és Nyikita Hruscsovot nevezi ki miniszterelnöké.
- április 1. – A csehszlovák kormány memorandumban tiltakozik a nyugatnémet hadsereg nukleáris fegyverekkel való felszerelése ellen.[5]
- április 2–3. – A Csehszlovákia Kommunista Pártja (CSKP) Központi Bizottsága ülésén döntés születik a szocializmus építésének „történelmileg rövid idő” alatti befejezéséről.[5]
- április 15–17. – A NATO tagállamok védelmi miniszterei megerősítik a NATO hadászat védelmi jellegét.
- április 22–26. – A JKSZ VII. kongresszusa új pártprogramot fogad el, amelyet Moszkva és szövetségesei revizionistaként élesen elítélnek.
- május 24. – A Varsói Szerződés Politikai Tanácskozó testületének moszkvai ülése. Bejelentik a szovjet csapatok kivonását Romániából és a Varsói Szerződés területén állomásozó fegyveres erők létszámának csökkentését.
- június 18–21. – Prágában a CSKP XI. kongresszusán a Novotný-vezetés irányvonalát tükröző határozatok értelmében a szocializmus építését már csak be kell fejezni. (A kongresszus ismét Antonín Novotný-t választja első titkárrá.)[5]
- június 19–23. – A RMP Központi Vezetősége – a párt ülésén – veterán kommunistákat zárnak ki, mivel azt követelik, hogy a párt első titkára adjon számot a vezetés hibáiról.
- július 1. – Viliam Široký csehszlovák kormányfő Konrad Adenauer nyugatnémet kancellárhoz intézett levelében a diplomáciai kapcsolatok felvételét javasolja.[5]
- július 5. – Andrew Kauffman és Peter Schoening hegymászók elsőként másszák meg a Gesherbrum I csúcsot.
- augusztus 29. – Népi kommunák alakításának kezdete Kínában, a nagy ugrás terv részeként.
- szeptember 1. – A Szoboszlay-per elítéltjeinek kivégzése Aradon.
- szeptember 19. – Kairóban megalakul az Algériai Köztársasági Ideiglenes Kormánya
- október 1. – Megalakul az amerikai űrkutatási hivatal, a NASA.
- október 2. – Guinea függetlenné válik.
- október 16. – A csehszlovák nemzetgyűlés elfogadja a második ötéves tervről szóló törvényt.[5]
- október 28. – A konklávé pápává választja Angelo Giuseppe Roncalli velencei pátriárkát, XXIII. János néven.[6]
- november 10. – Nyikita Hruscsov bejelenti, hogy a Szovjetunió fel kívánja mondani a Berlin státuszáról szóló négyhatalmi megállapodást. (A tervet a nyugati hatalmak december 31-én elutasítják!)
- november 17. - a hírhedt Olga Duncan-gyilkosság, melyet az évszázad bűnügyének kiáltanak ki Kalifornia államban.
- november 28. – Az Egyesült Államok felbocsátja az első teljes hatótávolságú interkontinentális ballisztikus rakétát
- december 1. – Stockholmban megnyílik a Centralstationt a T-Centralennel összekötő alagút.
- december 2. – Kivégzik az érmihályfalvi csoport perében halálra ítélt Sass Kálmánt és Hollós Istvánt.
Határozatlan dátumú események[szerkesztés]
- Két évtizedes hányódás után tavasszal felavatják Báthory István (1533-1586) erdélyi fejedelem és lengyel király kőszobrát Zuglóban.
Az év témái[szerkesztés]
1958 a tudományban[szerkesztés]
1958 a légi közlekedésben[szerkesztés]
1958 a vasúti közlekedésben[szerkesztés]
1958 a filmművészetben[szerkesztés]
1958 az irodalomban[szerkesztés]
- Megjelenik Jan Otčenášek cseh prózaíró Romeo, Julie a tma (Rómeó, Júlia és a sötétség) című műve.[5]
- Megjelenik Rudolf Jašík szlovák író Námestie svätej Alžbety (Szent Erzsébet tere) című regénye.[5]
1958 a zenében[szerkesztés]
- John Lennon megalakítja a The Quarrymen együttest
- Elvis Presley: Don't
- The Coasters: Yakety Yak
- The Champs: Tequila
- The Silhouettes: Get a Job
- David Seville: The Witch Doctor
- Sheb Wooley: The Purple People Eater
- Conway Twitty: It's Only Make Believe
- The Everly Brothers: All I Have to Do Is Dream
- The Elegants: Little Star
- Danny & The Juniors: At the Hop
- Chuck Berry:Johnny B. Goode
1958 a sportban[szerkesztés]
1958 a jogalkotásban[szerkesztés]
Születések[szerkesztés]
- január 16. – Stoffán György Ernő író, újságíró
- január 20. – Lorenzo Lamas, amerikai színész
- január 20. – Zámbó Jimmy, énekes († 2001)
- január 21. – Gergely Róbert, magyar énekes, színész
- február 22. – Szerednyei Béla, magyar színész
- március 1. – Szervét Tibor színész, színházi rendező, Jászai Mari-díjas művész, jogász
- március 3. – Miranda Richardson, angol színésznő
- március 8. – Gary Numan, brit énekes
- március 10. – Sharon Stone amerikai színésznő
- március 14. – II. Albert monacói herceg
- március 20. – Holly Hunter, amerikai színésznő
- március 20. – Hirtling István, Jászai Mari-díjas magyar színész
- március 21. – Gary Oldman angol színész
- április 3. – Alec Baldwin amerikai színész
- április 21. – Andie MacDowell, amerikai színésznő
- április 29. – Michelle Pfeiffer, amerikai színésznő
- május 9. – Gyukics Gábor költő, műfordító, a Szépírók Társasága és a József Attila Társaság tagja
- május 19. – Bubik István színművész († 2004)
- május 23. – Thomas Reiter német űrhajós, pilóta, a Német Légierő ezredese
- május 29. – Annette Bening, amerikai színésznő
- június 7. – Prince, amerikai énekes († 2016)
- június 14. – Eric Heiden olimpiai bajnok amerikai gyorskorcsolyázó
- június 17. – Méhes Marietta magyar énekesnő, színésznő
- július 2. – Friderikusz Sándor újságíró, szerkesztő-műsorvezető
- július 8. – Kevin Bacon, amerikai színész
- július 11. – Hugo Sánchez mexikói labdarúgó
- július 16. – Michael Flatley ír táncos
- július 16. – Ramona Neubert keletnémet atléta
- július 26. – Kopasz Tamás festőművész
- július 30. – Kate Bush, brit énekesnő
- augusztus 7. – Bruce Dickinson, brit énekes, Iron Maiden énekese
- augusztus 10. – Michael Dokes amerikai profi ökölvívó, világbajnok († 2012)
- augusztus 14. – Ungár Klára, politikus
- augusztus 16. – Madonna (er. Madonna Louise Veronica Ciccone) amerikai énekesnő, színésznő
- augusztus 24. – Steve Guttenberg, amerikai színész
- augusztus 25. – Tim Burton, amerikai filmrendező
- augusztus 29. – Michael Jackson amerikai énekes, táncos, zenész. (†2009)
- augusztus 30. – Csiffáry Gabriella főlevéltáros, szerkesztő
- szeptember 2. – Korsós Bálint magyar-történelem szakos tanár, a Pápai Református Gimnázium igazgatója
- szeptember 10. – Chris Columbus, amerikai filmrendező
- szeptember 11. – Scott Patterson, amerikai színész
- szeptember 22. – Andrea Bocelli, olasz tenorista
- október 2. – Simorjay Emese színművésznő
- október 20. – Viggo Mortensen, amerikai színész
- november 11. – Kulka János színész
- november 22. – Jamie Lee Curtis amerikai színésznő
- december 1. – Nikki Sixx amerikai basszusgitáros, dalszövegíró, zenei producer, valamint divattervező, fényképész és író.
- december 14. – Nyertes Zsuzsa magyar színésznő
Halálozások[szerkesztés]
- január 7. – Petru Groza román államfő (* 1884)
- január 9. – Brusznyai Árpád, középiskolai tanár, az 1956-os forradalom kivégzett mártírja (* 1924)
- január 28. – Helbing Ferenc, magyar grafikus és festő (* 1870)
- március 28. – Rácz Aladár Kossuth-díjas cimbalomművész (* 1886)
- április 24. – Szilágyi József magyar politikus (* 1917)
- június 16. – Nagy Imre politikus, miniszterelnök (* 1896)
- június 16. – Gimes Miklós politikus. (* 1917)
- június 16. – Maléter Pál korábbi hadügyminiszter. (* 1917)
- július 10. - Borisz Sztyepanovics Vinogradov, orosz zoológus, anatómus, paleontológus, ökológus és természettudós, aki a rágcsálók tanulmányozásában szerzett hírnevet (* 1891)
- augusztus 14. – Tilli Endre olimpiai bronzérmes, világbajnok tőrvívó (* 1922)
- augusztus 22. – Roger Martin du Gard Nobel-díjas francia író (* 1881)
- augusztus 27. – Ernest Lawrence (* 1901)
- szeptember 1. – Szoboszlay Aladár római katolikus lelkész (Aradon kivégezték) (* 1925)
- szeptember 10. – Gsell János vegyész, orvos (* 1883)
- szeptember 29. – Szobonya Zoltán az 1956-os forradalomban a jánoshalmi forradalmi megmozdulások egyik vezetője, a forradalom mártírja (* 1909)
- október 9. – 82 éves korában meghal XII. Piusz pápa (* 1876)
- október 25. – Matija Slavič szlovén teológus, fordító, egyetemi rektor. Az ő közreműködése is hozzájárult, hogy a Szlovén–Horvát–Szerb Állam megkapta a Vendvidék nagy részét (ma a Muravidék) az Első világháború után (* 1877)
- november 22. – Sándor Emma Kodály Zoltánné magyar zeneszerző, műfordító (* 1863)
- december 1. – Angyal István az 1956-os forradalom szabadságharcosa, a budapesti Tűzoltó utcai csoport vezetője, a forradalmat követő megtorlás áldozata (* 1928)
- december 15. – Wolfgang Pauli osztrák származású Nobel-díjas svájci fizikus (* 1900)
Nobel-díjasok[szerkesztés]
- A Nobel-díjat a svéd Alfred Nobel alapította, 1901 óta adják át, melyet a Svéd Királyi Tudományos Akadémia ítél oda a tudomány, az irodalom és humanitárius területen kimagasló eredményt elért magánszemélyeknek illetve intézményeknek.
Jegyzetek[szerkesztés]
- ↑ Feitl István: A száműzött Rákosi. In.: Csorba László: A magyar történelem rejtélyei. Kossuth Kiadó Zrt., [Budapest], 2016, 44. oldal, ISBN 978-963-09-8458-4
- ↑ Bölöny József-Hubai László: Magyarország kormányai 1848–2004. 5, bővített és javított kiadás, Akadémiai Kiadó, Budapest, 2004, ISBN 963-05-8106-X, 113. oldal
- ↑ Nádori Attila et al.: Britannica Hungarica Nagylexikon. 7. köt., EGY-EUP, Kossuth Kiadó, Budapest, 2012. 15. p.
- ↑ Oprán Emese (2010.). „Víz és társadalom Magyarországon, 1919-1990.” 6-7. szám, 67. o, Kiadó: História folyóirat.
- ^ a b c d e f g Baló György–Lipovecz Iván: Tények Könyve '92, Ráció Kiadó Kft., [Budapest], 1992. 152. oldal, ISSN 0238-3748
- ↑ Matz, Klaus-Jürgen: Ki mikor uralkodott, kormányzott?. fordította: Hulley Orsolya, Magyar Könyvklub, Budapest, 2003, ISBN 963 547 849 6, 331. oldal