Szlovénia
Szlovén Köztársaság | |||
Republika Slovenija Repubblica di Slovenia |
|||
|
|||
Nemzeti himnusz: Zdravljica |
|||
![]() |
|||
|
|||
Fővárosa | Ljubljana | ||
é. sz. 47° 26′, k. h. 19° 15′ | |||
Államforma | köztársaság | ||
Vezetők | |||
elnöke | Borut Pahor | ||
Miniszterelnök | Miro Cerar | ||
Hivatalos nyelv | szlovén, olasz¹, magyar¹ | ||
Függetlenség -kikiáltása -elismerése Jugoszláviától |
1991. június 25. 1992 |
||
|
|||
EU-csatlakozás | 2004. május 1. | ||
Tagság | Az ENSZ, az EU, a NATO | ||
Népesség | |||
Népszámlálás szerint | 2 062 874 fő (2015. jan. 1.)[1] | ||
Rangsorban | 146 | ||
Becsült | 2 063 415[2] fő (2014. július) | ||
Rangsorban | 146 | ||
Népsűrűség | 100 fő/km² | ||
GDP | |||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 20 273 km² | ||
Rangsorban | 150 | ||
Víz | 0,6% | ||
Időzóna | CET (UTC+1) CEST (UTC+2) |
||
Egyéb adatok | |||
Pénznem | Euró (EUR ) |
||
Nemzetközi gépkocsijel | SLO | ||
Hívószám | 386 | ||
Segélyhívó telefonszám |
|
||
Internet TLD | .si | ||
Villamos hálózat | 230 volt | ||
Elektromos csatlakozó |
|
||
Közlekedés iránya | jobb | ||
A Wikimédia Commons tartalmaz Szlovén Köztársaság témájú médiaállományokat.
|
|||
|
|||
Szlovénia (szlovénül Slovenija, teljes nevén Szlovén Köztársaság, szlovénül Republika Slovenija) Közép-Európa déli részén, az Alpok lábánál terül el. Nyugaton Olaszország, délnyugaton az Adriai-tenger, délen és keleten Horvátország, északkeleten Magyarország, északon Ausztria határolja. (Horvátországgal határvitában áll, különösen tengeri határait illetően.[3]) Szlovénia, a korábbi jugoszláv tagköztársaság 1991 óta független állam, 2004. május 1-je óta tagja az Európai Uniónak. 2007. január 1-jén csatlakozott az eurózónához.
Tartalomjegyzék
Földrajz[szerkesztés]
Négy nagy európai földrajzi régió találkozik az országban: az Alpok, a Dinári-hegység, a Kárpát-medence és a Mediterráneum. Szlovénia legmagasabb hegycsúcsa a Triglav (2864 m); az ország átlagos tengerszint feletti magassága 557 m. Az ország kb. felét (10 124 km²) erdő borítja, ezzel Szlovénia az erdőterület nagysága alapján a harmadik helyen áll Európában, Finnország és Svédország után. A terület 5593 négyzetkilométere rét, legelő, 2471 km² pedig mezőgazdasági terület; ezenkívül van 363 km²-nyi gyümölcsös és 216 km² szőlőültetvény.
Vízrajz[szerkesztés]
Vízfolyásokban, tavakban gazdag. A Triglav-hegy lábánál ered a Száva, s mellékfolyók vizével gyarapodva szeli át. A nyugati határvidék bővizű folyója a Soča (Isonzó), Olaszországban ömlik az Adriai-tengerbe. Az Alpok lábánál jégkori végmorénák mögött festői tavak, magashegységekben apró jég vájta tavak, tengerszemek alakultak ki.
Növény- és állatvilág[szerkesztés]
Az Euro-turáni faunavidéken találkozik a keleti sün és az európai sün. Itt vakond is él. Megtalálható a legkisebb európai emlős, a kisded cickány. A ragadozók közül előfordul a farkas, aranysakál, barna medve, nyest, vidra és a nyuszt. A patások közül jellemző az őz, gímszarvas, vaddisznó, magasabb területeken a balkáni zerge.
Környezetvédelem[szerkesztés]
Történelem[szerkesztés]
Feltételezések szerint a mai szlovén nép szláv ősei a 6. században telepedtek le először a Kárpát-medencében, a Dunántúlon és a mai Szlovénia területén. A 7. században jött létre az első szlovén állam Karantánia. 745-ben Karantánia a Frank Birodalom részévé vált, a szlávok többsége pedig lassan felvette a kereszténységet.
Az első, latin írásos szlovén nyelvemlékek, amelyek 1000 körül keletkeztek a Freising-kéziratok, (szlovénül „Brižinski spomeniki”). A 14. század során a legtöbb szlovén terület a Habsburgok birtokába került.
Egyesek szerint a középkorban az akkori szlovénség negyede Magyarországon élt.
Az Osztrák–Magyar Monarchiában szlovének lakták Krajna, Görz, Muravidék és Gradišče nagy részét, valamint Isztria, Karinthia és Stájerország egyes területeit. (szlovénül: Kranjsko, Goriško, Prekmurje, Gradišče, Istra, Koroško, Štajersko)
A Monarchia 1918-as összeomlása után a szlovének a Szerb-Horvát-Szlovén Királysághoz csatlakoztak, amely 1929-ben a Jugoszláv Királyság nevet vette fel. A második világháború alatt az ország német, olasz és magyar megszállás alatt állt 1941–1945 között. A világháború után a királyság népköztársasággá alakult. 1991. június 25-én Szlovénia kikiáltotta Jugoszláviától való függetlenségét, amit a Jugoszláv Néphadsereg (JNA) beavatkozása követett, de a támadás nem volt intenzív és határozott. Kevesebb mint két hétnyi harc után július 7-ére elhallgattak a fegyverek, véget ért a szlovéniai tíznapos háború. Kellett ehhez még a két szomszédos ország, Ausztria és Olaszország határozott fellépése, akik nem akarták, hogy a háború rájuk is átterjedjen. A NATO-ba 2004. március 29-én, az Európai Unióba 2004. május 1-jén lépett be, 2007. január 1-től pedig a hivatalos fizetőeszköz az euró. Az ország 2008. január 1-től az Európai Unió soros elnöke volt fél évig, elsőként töltötte be ezt a tisztet a 2004-ben csatlakozott 10 új tagállam közül.
Államszervezet[szerkesztés]
A szlovén államfő az elnök, akit 5 évente, népszavazással választanak. Ebben a szerepkörben a miniszterelnök és a kormány segíti, akiket a parlament választ.
A kétkamarás szlovén parlament a Nemzetgyűlésből (Državni zbor) és a Nemzeti Tanácsból (Državni svet) áll. A 90 fős nemzetgyűlés tagjait részben közvetlenül, részben listás szavazatok alapján választják. A Nemzeti Tanács 22 tagja gazdasági-, szociális-, és további érdekcsoportok jelöltjeiből áll, valamint 1-1 képviselője van a két hivatalos nemzeti kisebbségnek, a magyaroknak és olaszoknak is. Parlamenti választásokat 4 évente rendeznek.
Az országban élő két kisebbség (az olaszok és a magyarok) jogait az alkotmány határozza meg, lehetőséget adva az anyanyelv széles körű használatára is.
Közigazgatási felosztás[szerkesztés]
Szlovénia a tervek szerint 12 régióra (regija) lesz felosztva. A mostani közigazgatási rendszer szerint az ország 210 községre (občina) oszlik, melyek közül 11 úgynevezett városi község (mestna občina).
Szlovénia régiói | |
---|---|
|
Politikai pártok[szerkesztés]
A 2008 szeptemberében megtartott parlamenti választásokon balközép és liberális pártok szereztek parlamenti többséget, felváltva a megelőző négy év jobbközép koalíciós hatalmát. A választások után az SD, a Zares, a DeSUS és az LDS alakított kormányt Borut Pahor (SD) vezetésével.
A választás a parlament alábbi összetételét eredményezte:
Párt | Irányzat | Mandátum |
---|---|---|
Szociáldemokraták (SD) | balközép | 29 |
Szlovén Demokrata Párt (SDS) | jobbközép | 28 |
Zares - Új Politika | balliberális | 9 |
Szlovén Nyugdíjasok Demokrata Pártja (DeSUS) | balközép | 7 |
Szlovén Nemzeti Párt (SNS) | radikális jobboldali nacionalizmus | 5 |
Szlovén Néppárt - Szlovén Ifjúsági Párt (SLS-SMS) | kereszténydemokrata | 5 |
Liberális Demokrata Párt (LDS) | centrista liberális | 5 |
Nemzeti kisebbségek képviselői | (magyar és olasz) | 1-1 |
Védelmi rendszer[szerkesztés]
Gazdaság[szerkesztés]
A régió országai közül Szlovéniában legmagasabb a GDP/fő arány. A gazdaság stabil, de a privatizáció és a tőkepiac területein még további reformok szükségesek. A fő exportpartnerek az Európai Unió országai.
Közlekedés[szerkesztés]
Népesség[szerkesztés]
Általános adatok[szerkesztés]
- Népesség: 2 061 000 (2013)
- Népsűrűség: 100 fő/km²
- Születéskor várható élettartam: férfiak 73,25 év, nők 80,84 év.
- 0-14 éves korig terjedő lakosság: 14%
- 15-64 éves korig terjedő lakosság: 70%
- 65 év fölötti lakosság: 16%
- Népességnövekedés: -0,088%
Legnépesebb települések[szerkesztés]
Etnikai, nyelvi, vallási megoszlás[szerkesztés]
Szlovénia etnikai csoportjai a szlovének (89%), a volt Jugoszlávia népei (horvátok, szerbek, bosnyákok; összesen 10%) és magyarok, illetve olaszok (0,5%–0,5%). A magyarok az északkeleti Muravidék tájegységen élnek.
A hivatalos nyelv a szlovén, amely a szláv nyelvek közé sorolható. A magyar és olasz határ melletti területeken a magyar és az olasz nyelv is hivatalos.
Lásd még: Muravidéki magyarok.
Szociális rendszer[szerkesztés]
Vallás[szerkesztés]
A világ szlovénjainak több mint 60%-a vallásosnak tartja magát (jórészt keresztény, kisebb arányban muzulmán és más vallásúnak). Szlovénia lakosságából 57,8% vallja katolikusnak magát, 1991-ben még 71% volt a számarányuk. 2002-ben már 15% nem közölte vallási hovatartozását, 7%-nak volt ismeretlen a vallása, míg 1991-ben ez az arány kétszer akkora volt. 10,1% mondja magáról, hogy ateista. Korábban még 3,5% vallott agnosztikus nézeteket, 2002-ben már nem találtak ilyet. Ezenkívül az ország lakosságának 2,3% ortodox, amely az országban élő montenegrói és szerb kisebbség. A muzulmánok 2,4%-os átlagát is jobbára a bosnyákok és albánok teszik ki. Az evangélikusok száma 0,8%, sokuk a Muravidéken él, amely magyar közigazgatás alatt állt évszázadokig, így ott könnyebben terjedt a reformáció. A fennmaradó 0,3% egyéb vallásokból áll, ezek között van a református, szintén jobbára a Muravidéken.
Kultúra[szerkesztés]
Szlovénia híres szülöttei Jozef Štefan fizikus, Franc Miklošič nyelvész és Jurij Vega matematikus. Az első szlovén költő Valentin Vodnik volt. Legnevesebb poétájuk, a szlovén Petőfiként ismert France Prešeren, a legnépszerűbb pedig Simon Gregorčič katolikus pap volt. A legnagyobb szlovén író Ivan Cankar volt; a világszerte ismert építész, pedig Jože Plečnik[4] volt.
Iskolarendszer[szerkesztés]
Iskola előtti nevelés[szerkesztés]
Az iskola előtti (1-6 éves kor) képzési formák nem kötelezőek. Az óvodás korúak képzési tervét két szakaszra bontják: az 1-3, illetve a 3-6 éves gyerekek számára, és hat fő tevékenységi területet ölel fel: testmozgás, nyelv, művészet, természet, társadalom és matematika.
Általános Iskola[szerkesztés]
Az általános iskolai képzés időtartama az 1999/2000-es tanévtől 9 évre nőtt. A gyerekek hatodik életévük betöltésének évében kezdik meg tanulmányaikat. A kilenc éves tanulmányi idő három hároméves szakaszra oszlik.
Középiskola[szerkesztés]
A gimnázium célja a tanulók felsőoktatási tanulmányaira való felkészítése. A tanulmányi idő hossza négy év, amelynek végeztével a tanulók érettségi vizsgát tesznek. Azon diákoknak, akik nem akarják-tudják tanulmányaikat felsőfokú intézményben folytatni, lehetőségük van szakmai képzés elvégzésére. A szakközépiskolák és a szakmunkásképzők célja a diákok kétkezi munkára való felkészítése.
Oktatási rendszer[szerkesztés]
könyvtárak, múzeumok, színházak, a zene- és tánc intézményei
Művészetek[szerkesztés]
- Építészet
- Képzőművészetek
- Irodalom: Legnevesebb költőjük, a szlovén Petőfiként ismert France Prešeren.
- Filmművészet
- Zene
Lásd még Híres szlovének listája, Szlovénia zenéje.
Hagyományok[szerkesztés]
Konyhaművészet[szerkesztés]
Változatos szlovén ételek[szerkesztés]
A szlovénok sok mindent átvettek szomszédaik étkezési szokásaiból. Az északi tájakon az osztrák, a tengerparton az olasz, keleten a magyar konyha hatása érvényesül. Az évszázadokon keresztüli osztrák hatásra meghonosodtak a tésztafélék, a palacsinták, rétesek, kuglófok.
A disznósült, a savanyúkáposzta és a virsli is fontos alapanyaga a konyhaművészetnek. Igazi különlegesség a karsztvidéken a levegőn szárított sonka és kolbász.
Megtalálhatók a halételek és a tenger gyümölcsei, a vad- és szárnyasételek. Gyakran használják a mediterrán fűszereket, a fokhagymát és az olívaolajat.
A balkáni hatás délen érvényesül. A jól átsütött és a grillezett húsok sem hiányoznak az étlapról. Köretként burgonyát vagy tésztát esznek. Helyi specialitás a hajdinából készült galuska. Kedvelt a paradicsomsaláta és a barna babból, sárgarépából, káposztából, uborkából és zöldsalátából készített vegyes saláta. Ehhez friss fehér kenyeret adnak.
Turizmus, látnivalók[szerkesztés]
Sport[szerkesztés]
Szlovénia sportélete az ország csekély korához képest igencsak jelentős világviszonylatban is.
Akárcsak más országokban, Szlovéniában is népszerű a labdarúgás, bár kiugró eredményekkel nem rendelkezik az ország. A labdarúgó-válogatottjuk eddig egy Európa-bajnokságon és két világbajnokságon vett részt. A 2000-es Eb-n a spanyol, a jugoszláv és a norvég csapattal került egy csoportba, s a harmadik helyet szerezte meg. A csapat legeredményesebb játékosa a három találatig jutó Zlatko Zahovič volt, aki máig a legtöbb alkalommal lépett pályára a válogatottban (80) és a legtöbb találatot is jegyzi (35). A 2002-es vb-n 0 ponttal zárt a spanyol, a paraguayi és a dél-afrikai csapat mögött. Az ország első vb találatát Sebastjan Cimirotič szerezte. A nyolc évvel későbbi dél-afrikai vb-n is részt vehetett, miután a pótselejtezőn kiverte a jóval esélyesebb Oroszországot. A csoportkör jelentette ezen a tornán is a végállomást, miután egy győzelemmel, egy döntetlennel és egy vereséggel zártak az Egyesült Államok és Anglia mögött.
Manapság a legelismertebb szlovén labdarúgók közé tartozik az olasz Internazionale kapusa, Samir Handanovič, és a holland PSV Eindhovenben játszó csatár, Tim Matavž.
Az olimpiai játékokon hat nyári és hat téli részvétellel büszkélkedhet. A nyári játékokon eddig négy aranyérmet szereztek hat ezüst és kilenc bronz mellett. Legsikeresebb sportáguk az evezés öt éremmel. Az ország az első aranyát is ebben a sportágban nyerte a 2000-es játékokon Iztok Čop és Luka Špik révén. További érmeket szereztek szlovén sportolók még atlétikában, cselgáncsban és sportlövészetben. Híres atlétájuk a kalapácsvető Primož Kozmus, aki eddig egy aranyat és egy bronzot nyert az olimpiákon, s a világbajnokságokon is szerzett minden éremből egyet.
A téli olimpiákon, akárcsak a nyári játékokon, 1992 óta vesznek részt, 2014-ig aranyérmet nem nyertek, de két ezüst- és öt bronzérem gyarapítja eredménylistájukat. Legeredményesebb sportolójuk a 2014-es, Szocsiban megrendezett olimpián az ország első aranyérmét megszerző, a 2010-ben két ezüstöt szerző alpesi síző Tina Maze, aki a világbajnokságokon eddig két aranyérmet nyert (2011 és 2013), és megnyerte a 2013-as alpesisí-világkupát.
Az országban szintén népszerű a jégkorong. Az olimpiákon eddig a férfi válogatottjuk nem vehetett részt, de a szocsi olimpiára már kvalifikálták magukat. A világbajnokságok legmagasabb csoportjában már szerepeltek, de általában ingáznak ezen csoport és a Division I között. Rendkívül népszerű, és világszerte elismert játékosuk a Los Angeles Kingsszel Stanley-kupát nyerő Anže Kopitar. Női válogatottjuk a Division II és Division III között ingázik.
Fontos sportág még a kézilabda és a kosárlabda. Az előbbi sport képviselői közül a férfiak tekinthetők eredményesebbeknek. 1994 óta csak az 1998-as, olaszországi Eb-n nem vettek részt, legjobb eredményük a Szlovéniában 2004-ben megrendezett Eb-n elért második hely. A vb-ken 1993 óta öt alkalommal nem vettek részt, legjobb eredményük a 2013-as negyedik hely. Az olimpiákon két alkalommal, 2000-ben és 2004-ben szerepeltek, előbbin a nyolcadikok lettek. Legjobb klubcsapataik az RK Celje Pivovarna Laško és az RK Gorenje Velenje, melyek rendszeres résztvevője a Bajnokok Ligájának. Magyarországon ismernek számít a korábban a Barcelona és a Szeged csapatánál is játszó Luka Žvižej. A nők négy-négy vb-n és Eb-n vettek részt, előbbieken a 2003-as nyolcadik, utóbbiakon a 2004-es kilencedik pozíció számít a legjobbnak. Klubcsapataik közül kiemelkedik a korábban számos magyart is alkalmazó, kétszeres BL győztes (2000–2001, 2002–2003) Krim Ljubljana. Leghíresebb játékosuk a hazánkban is megforduló Ana Gros.
Kosárlabdázás tekintetében is a férfiak a sikeresebbek, mivel a nők még nem vettek részt sem olimpián, sem vb-n, sem Eb-n. A férfiak 1993 óta minden Eb-n szerepelhettek, legjobb eredményük a 2009-es lengyelországi negyedik hely. A vb-ken 2006 óta pattogtatnak, 2010-ben a nyolcadikok lettek. Olimpián még ők sem szerepeltek. Leghíresebb játékosaik: Jaka Lakovič, Goran Jagodnik.
Ünnepnapok[szerkesztés]
Szlovéniában kétfajta ünnepnap létezik: nemzeti ünnepek és munkaszüneti napok. A nemzeti ünnepek az állammal kapcsolatosak, ekkor hivatalos rendezvényeket tartanak és kitűzik a nemzeti zászlót. A munkaszüneti napok általában katolikus vallási ünnepek, mint a karácsony vagy a húsvét, ekkor munka- és tanítási szünet van, de nincs állami ünnepség.
Dátum | Magyar név | Szlovén név | Megjegyzés |
---|---|---|---|
Január 1. és 2. | Újév | Novo leto | |
Február 8. | Prešeren-nap, szlovén kulturális ünnep | Prešernov dan, slovenski kulturni praznik | France Prešeren szlovén költő halálának évfordulója, 1942 óta nemzeti kulturális ünnep |
– | Húsvét vasárnap és hétfő | Velika noč in velikonočni ponedeljek | Munkaszüneti nap, a dátum változó |
Április 27. | A megszállók elleni felkelés napja | Dan upora proti okupatorju | Korábbi elnevezése a Felszabadítási Front napja (Dan Osvobodilne fronte); a német, olasz, magyar megszállás ellen harcoló Felszabadítási Front 1941-es alapításának emléknapja |
Május 1. és 2. | A munka ünnepe | Praznik dela | |
– | Pünkösd vasárnapja | Binkoštna nedelja | Munkaszüneti nap, a dátum változó |
Június 25. | A szlovén állam ünnepe | Dan državnosti | A függetlenség 1991-es kikiáltásának emléknapja |
Augusztus 15. | Nagyboldogasszony napja | Marijino vnebovzetje (veliki šmaren, velika maša, šmarno, velika gospojnica) | Munkaszüneti nap |
Október 31. | A reformáció napja | Dan reformacije | Munkaszüneti nap |
November 1. | Az Emlékezés napja | Dan spomina na mrtve | Halottak napja; korábban a szlovén elnevezés is ez volt (Dan mrtvih) |
December 25. | Karácsony | Božič | Munkaszüneti nap |
December 26. | A függetlenség napja | Dan neodvisnosti | Az 1990-es, függetlenségről tartott népszavazás eredményhirdetésének emléknapja |
Ezek mellett több kisebb és helyi ünnep is létezik.
Lásd még[szerkesztés]
További információk[szerkesztés]
- ↑ Statistical Office of the Republic of Slovenia, http://www.stat.si/statweb/prikazi-novico?id=5148&idp=17&headerbar=15
- ↑ hivatalos népességmérő óra
- ↑ :: Vajdaság MA - délvidéki hírportál
- ↑ (1872-1957) Ljubljana; Plečnik működött Bécsben, Prágában, Belgrádban, Zágrábban és Ljubljanában
- Szlovénia – Official travel guide to Slovenia
- Szlovénia hójelentése magyarul
- A szlovén kormány honlapja (angolul)
- Szlovén turisztikai információk (angolul)
- Slovenia – Julian Alps&Triglav
- Hegyek Szlovéniában
- Tourist Office Dovje-Mojstrana
- Forum - Slovenia
- InfoSlovenia.be (információk Szlovénia) (angolul)
- Szlovénia domborzati térképe
- Fényképek Ljubljana-ról
- Szlovénia-sípálya.lap.hu - linkgyűjtemény
- Szlovénia képgaléria.lap.hu - linkgyűjtemény
- Szlovénia.lap.hu - linkgyűjtemény
|