Sidon
(Ṣaydā) صيدا |
|
---|---|
![]() Näkymä vanhaan kaupunkiin |
|
![]() ![]() Sidon
|
|
Koordinaatit: |
|
Valtio | Libanon |
Alue | Etelä-Libanon |
Väkiluku (2000) | 200 000 |
Sidon (arab. صيدا Ṣaydā, hepreaksi צִידוֹן, Ẓidon tai Ṣîḏōn) on Libanonin kolmanneksi suurin kaupunki. Se sijaitsee noin 40 km Tyroksesta pohjoiseen ja 50 km Beirutista etelään. Vuonna 2000 kaupungissa oli noin 200 000 asukasta,{lähde? joista suurin osa on sunnimuslimeja, šhiialaisia, kristittyjä katolisia, ja maroniitteja.
Sisällysluettelo
Historia[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
Sidon ollut asuttuna vuodesta 4000 eaa. lähtien ja ehkä varhaisimmat asutukset ovat neoliittiselta ajalta 6000-4000 eaa. Sidon oli yksi tärkeimmistä foinikialaisista kaupungeista ja satamakaupungeista Välimeren alueella. Homeros ylisti sidonilaisten lasin ja purppuran valmistustaitoja.
Vuonna 1855 löydetystä kuningas Eshmun'azar II:in sarkofagista esiintyy mainintoja Sidonista. Foinikialaisissa sisäkirjoituksissa kuningas mainitaan "Sidonin kuninkaana" 5. vuosisadalta eaa ja että hänen äitinsä oli Astarten prinsessa "Sidonin jumalatar". Seinäkirjoituksissa jumalat Eshua ja Baal mainitaan Sidonin pääjumalina.
Sidonin valloittivat aluksi assyrialaiset. Myöhemmin kaupunki oli Babylonian vallan alla. Persialaiset valtasivat kaupungin vuonna 351 eaa. Aleksanteri Suuri valtasi kaupungin vuonna 333 eaa. Lopulta kaupunki joutui Rooman valtakunnan vallan alle. Sekä Jeesuksen että Paavalin kerrotaan käyneen vierailulla Sidonissa. Roomalaiskauden jälkeen kaupungin valtasivat arabit vuonna 636 ja myöhemmin turkkilaiset ottomaanit.
Arvokkaat löydökset kuten Aleksanteri-sarkofagi ovat nähtävinä Istanbulin arkeologisessa museossa[1].
4. joulukuuta 1110 Sidonin valtasivat ristiretkeläiset. Saraseenit tuhosivat Sidonin 1249. Vuonna 1260 mongolit tuhosivat Sidonin. Ottomaanit hallitsivat 1920-luvulle saakka, jolloin siitä tuli osa Libanonin Ranskan mandaattia.Toisessa maailmansodassa brittiläiset joukot valtasivat Sidonin Vichyn Ranskan joukoilta. Sidonissa on palestiinalaisten pakolaisleirejä.
Sidon Raamatussa[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
Raamattussa kuvataan Sidonia lukuisisissa kohdissa:
- Se vastaanotti nimen Kanaanin maan ensimmäisinä Nooan jälkeläisinä (Genesis 10:15,19)
- Se oli ensimmäinen foinikialaisten l. filistealaisten asuinpaikka Kanaanin maassa (Joosua 11.78;19:20)
- Jeesus vieraili "rannikolla" Tyroksessa ja Sidonissa (Matteus 15:21, Markus 7:24)
- Sidonissa, Paavali kävi matkalla purjehtiessa Kesareasta Roomaan (Apostolien teot 27:3,4)
Nähtävyydet[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
- Sidonin merilinna on linnoitus, jonka ristiretkeläiset rakensivat 13. vuosisadan alussa. Se sijaitsee lähellä Sidonin satamaa.
- Sidonin saippuamuseo kuvaa saippuan valmistuksen historiaa ja erilaisia valmistusvaiheita
Lähteet[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
Aiheesta muualla[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sidon Wikimedia Commonsissa