30 de juny
De Viquipèdia
<< | Juny 2015 | >> | ||||
dl | dt | dc | dj | dv | ds | dg |
1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 |
22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
29 | 30 | |||||
Tots els dies |
El 30 de juny és el cent vuitanta-unè dia de l'any del calendari gregorià i el cent vuitanta-dosè en els anys de traspàs. Queden 184 dies per a finalitzar l'any.
Esdeveniments[modifica | modifica el codi]
- Països Catalans
- 1409
-
- L'exèrcit catalano-aragonès derrota les forces del Jutjat Arborea a la batalla de Seddori (Sardenya)
- 1994, la Generalitat de Catalunya reconeix oficialment la Llengua de signes catalana.
- Resta del món
- 296 : Comença el pontificat de Marcel·lí I, que durarà fins al 25 d'octubre de 304.
- 1377 - Ulm: S'inicia la construcció de la catedral d'Ulm.
- 1520, Mèxic: Hernan Cortés i les seves tropes fugen de Ciutat de Mèxic, després de dies d'assetjament
- 1668: un grup de conspiradors reunits a Chesterfield, al comtat de Derby, van preparar el derrocament del rei Jaume II i la seva substitució per la seva filla Maria i el seu marit Guillem d'Orange, protestants, per atacar el perill que representava una dinastia catòlica a l'Anglaterra anglicana. Arran d'aquesta revolució, anomenada Gloriosa pels defensors dels drets del Parlament i contraris a l'absolutisme, els whig, Guillem d'Orange va signar el Bill of Rights el desembre de 1689, que atorgava al Parlament el dret de vot de contribucions i la llibertat d'expressió. D'aquesta forma, la monarquia absoluta va deixar pas a la monarquia constitucional.[1]
- 1858, Espanya: S'inicia al mandat de Leopoldo O'Donnell Jorís com a President d'Espanya.
- 1860, Ciutat del Vaticà: Es publica a la santa seu el primer número de L'Osservatore Romano
- 1861: Inici de la revolta de Loja.
- 1876, Espanya: s'aprova la primera constitució espanyola.
- 1905, s'enuncia per primer cop la teoria de la relativitat especial.
- 1908, Krasnoiarsk, Sibèria: Esdeveniment de Tunguska, impacti d'un cometa sobre la Terra
- 1914, Índia: Mahatma Gandhi és arrestat per primera vegada per les tropes britàniques
- 1927, Espanya: Es crea el monopoli del petroli espanyol.
- 1934: La Nit dels ganivets llargs autoritzada per Adolf Hitler promou els assassinats i arrests dels principals dirigents de les Sturmabteilung (SA)
- 1940, Reial Club Deportiu Espanyol de Barcelona guanya la seva segona Copa de Rei.
- 1954, Guatemala: El coronel Castillo Armas pren el poder del país.
- 1969, Sidi Ifni, Marroc: L'exèrcit espanyol abandona la ciutat.
- 1960, República Democràtica del Congo: República Democràtica del Congo s'independitzà de Bèlgica.
- 1990, Alemanya: La Reunificació alemanya aplega de nou els territoris de la República Federal d'Alemanya i la República Democràtica d'Alemanya sota un mateix estat pocs mesos després de la caiguda del mur de Berlín.
- 1997, Hong Kong passa de ser una colònia britànica a ser territori de la Xina després de 150 anys.
- 1997, Regne Unit: es publica el primer llibre de la saga de Harry Potter: Harry Potter i la pedra filosofal.
- 2004, Iraq: els Estats Units lliuren a la justícia iraquiana Saddam Hussein i onze dirigents més del règim baasista.
- 2004: La sonda Cassini-Huygens travessa els anells de Saturn i envia les primeres imatges.
- 2005, Espanya, legalització del matrimoni homosexual, amb 187 vots a favor, 147 en contra i 4 abstencions.
Naixements[modifica | modifica el codi]
- Països Catalans
- Resta del món
- 1470, Amboise (Indre i Loira): Carles VIII de França, monarca.
- 1755, Fòs Amfós, Provença: Paul de Barras, revolucionari francès i principal líder polític del Directori francès.
- 1908, Marsella: Carles Camprós, poeta occità.
- 1959: Brooklyn, Nova York, Estats Units: Vincent D'Onofrio, actor i productor de cinema estatunidenc.
- 1963, Weston-super-Mare, Regne Unit: Rupert Graves, actor.[2]
- 1966, Ciutat de Nova York, Estats Units: Mike Tyson, boxejador.
- 1985, Baltimore, Maryland, EUA: Michael Phelps, nedador estatunidenc.
Necrològiques[modifica | modifica el codi]
- Països Catalans
- 1987, Barcelona: Frederic Mompou i Dencausse, compositor català.
- 1996, Barcelona: Miquel Arimany i Coma, escriptor i editor català.
- Resta del món
- 1924, Jerusalem, Palestina: assassinat de l'escriptor Jacob Israël de Haan per un activista de Haganà.
- 2009, Wuppertal, Alemanya: Pina Bausch, ballarina, coreògrafa, professora de dansa contemporània.
- 2012, Tel Aviv, Israel: Isaac Shamir, Primer ministre d'Israel de 1983 a 1984 i de 1986 a 1992 (n. 1915).
- 2014, Poitiers: Pèire Bèc, poeta i lingüista occità.
Festes i commemoracions[modifica | modifica el codi]
Santoral[3][modifica | modifica el codi]
Església Catòlica[modifica | modifica el codi]
- Sants al Martirologi romà (2011):[4] Marcial de Llemotges, bisbe (s. III); Primers Màrtirs de Roma (64); Basílides el Soldat, màrtir (202); Bertran de Le Mans, bisbe (626); Erentruda de Salzburg, abadessa (718); Teobald de Provins, eremita (1066); Ladislau I d'Hongria, rei (1095); Otó de Bamberg, bisbe (1139); Adolf d'Osnabrück, bisbe (1224); Vicenç Do Yen, prevere màrtir (1838); Ramon Li Quanzhen i Pere Li Quanhui, màrtirs (1900).
- Beats: Otó de Riedenburg, monjo (1150); Philipp Powell, màrtir (1614); Genaro Maria Sarnelli, prevere (1744); Zinovij Kovaljk (1941); Vasilij Velitxovskij, bisbe d'Ucraïna, màrtir (1973).
- Sants: Donat de Münstereifel, sant de les catacumbes; Alpinià i Austriclià de Llemotges, deixebles de Marcial (s. III); Marcià de Pamplona, bisbe; Pere d'Asti, pagès (s. XI).
- Beats: Clotsinda d'Hamage, filla d'Adalbert I d'Ostrevent; Ambrogio de Feis, cartoixà (1540); a l'Orde de Sant Francesc: beat Ramon Llull (1236).
- Venerables Ernest de Praga, bisbe (1364); Cesare Baronio, cardenal; Pierre Toussaint, laic (1835); Wilhelm Janauschek, prevere (1926).
- Venerats a l'Orde de la Mercè: beats Antoine Tremoulières (1577); Antonio di San Pietro, laic (1618).
Església Copta[modifica | modifica el codi]
- 23 Baoni: Abanub de Saiid (s. IV).
Església Ortodoxa (segons el calendari julià)[modifica | modifica el codi]
- Se celebren els corresponents al 13 de juliol del calendari gregorià.
Església Ortodoxa (segons el calendari gregorià)[modifica | modifica el codi]
Corresponen als del 17 de juny del calendari julià:
- Sants: Eci d'Etiopia, apòstol dels etíops (s. I); Filònides de Kurion (306); Josep i Pior, eremites d'Egipte (s. IV); Manuel, Sabel i Ismael de Pèrsia, màrtirs (362); Hipaci de Calcedònia, abat (446); Nikita, Ciril, Nicèfor, Climent i Isaac de Novgorod, monjos (1389); Ananies de Novgorod, pintor d'icones (1581); Aberci i Nicandre, màrtirs (1918); Maksim, prevere màrtir (1934); Pelàgia, monja màrtir (1943).
Església Ortodoxa Grega[modifica | modifica el codi]
- Isaure, Basili i Innocenci d'Atenes, diaca màrtirs (284); Fèlix, Hermes i Peregrí d'Atenes.
Església Ortodoxa de Geòrgia[modifica | modifica el codi]
- Shalva d'Akhaltsikhe (1227).
Església Evangèlica d'Alemanya[modifica | modifica el codi]
- Primers Màrtirs de Roma; Otó de Bamberg, bisbe.
Referències[modifica | modifica el codi]
![]() |
A Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: 30 de juny ![]() |
- ↑ «Notícia: Efemèrides». El Punt Avui, 30/06/09. [Consulta: 23 de desembre de 2011].
- ↑ «Biography». Rupert Graves Online. [Consulta: 24 gener 2010].
- ↑ «Kalender - 30. Juni - Ökumenisches Heiligenlexikon» (en alemany). Das Ökumenische Heiligenlexikon. [Consulta: 23 de desembre de 2011]. Les dates entre parèntesis corresponen a l'any de la mort de la persona citada.
- ↑ Santi, beati e testimoni.
![]() |
Viquinotícies conté notícies i pàgines d'actualitat relacionades: Categoria:30 de juny. |