1848
Z Wikipedie, otevřené encyklopedie
Seznam historických výročí | 2. tisíciletí | Aktuality |
◄◄ ◄ 1844 • 1845 • 1846 • 1847 • 1848 • 1849 • 1850 • 1851 • 1852 ► ►►
1848 (MDCCCXLVIII) byl rok, který dle gregoriánského kalendáře započal sobotou.
Události[editovat | editovat zdroj]
1848 |
---|
Doprava
Kultura Sport |
- Revoluce v roce 1848 zasahují většinu Evropy. Ve Francii je vyhlášena druhá republika.
- Švýcarsko mění státní uspořádání z konfederace na federaci.
- 20. ledna – Dánský král Frederik VII. oznámil zavedení konstituční monarchie.
- 24. ledna – První nález zlata v Kalifornii, počátek kalifornské zlaté horečky.
- 24. února – Karel Marx a Bedřich Engels zveřejnili Komunistický manifest.
- 18. března – Ve Vídni přijal císař Ferdinand I. Dobrotivý petici, která shrnovala požadavky českého lidu. Ve většině těchto bodů požadavku lidu vyhověl a výsledkem bylo mimo jiné i odebrání politické i jiné moci vrchnosti. Zavedením těchto občanských práv a svobod postupně vymizela ze slovníků lidí slova vrchnost, poddaní, panské, feudál, desátek, robota, apod. a byla nahrazena slovy novými, do těch dob neznámými: národní garda, volby, volební právo, poslanec, svoboda tisku, městský úřad, ale také berní úřad, finanční stráž a veřejný soud.
- 23. března – Založeno Otago na Novém Zélandu
- 2. června – Všeslovanský sjezd v Praze.
- 12. až 17. června – Vzpoura v Praze, barikády a boje – byla potlačena.
- 17. června – Krveprolití v Běchovicích
- 6. července – Sedlák, řezník a uzenář Georg Schicht z Rynoltic obdržel živnostenské povolení k výrobě mýdla a založil pak svůj podnik, vyrábějící „mýdlo s jelenem“ – z podniku dnešní Setuza.
- 27. července - exploze lokomotivy Jason nákladního vlaku č. XI. zabila tři členy osádky vlaku a dva další zranila. Tato první velká nehoda na Severní dráze císaře Ferdinanda na dlouhou dobu ovlivnila pokyny pro údržbu a používání parních kotlů lokomotiv.
- 7. září – Císař Ferdinand I. Dobrotivý podepsal zákon o zrušení poddanství.
- 11. září – V Petrohradě se koná svatba velkoknížete Konstantina Nikolajeviče Romanova a princezny Alexandry Sasko-Altenburské
- 2. prosince – rakouský císař Ferdinand I. se vzdal vlády ve prospěch svého synovce Františka Josefa I.
Vědy a umění[editovat | editovat zdroj]
- Američan W. Young si nechává patentovat první zmrzlinářský stroj
Narození[editovat | editovat zdroj]
Česko[editovat | editovat zdroj]
- 2. ledna – Čeněk Kalandra, spisovatel, dramatik a překladatel († 29. února 1928)
- 5. ledna – Adolf Krössing, český operní pěvec († 28. ledna 1933)
- 11. ledna – Vilém Teklý, český pedagog, agrární odborník a politik († 22. července 1925)
- 19. června – František Janiš, teolog († 4. září 1910)
- 21. ledna – Vincenc Dvořák, český fyzik působící v Chorvatsku († 6. května 1922)
- 6. února – Antonín Vávra, rektor ČVUT († 1. listopadu 1928)
- 9. února – Jan Sedláček, architekt a spisovatel († 31. srpna 1916)
- 13. února – Karel Klostermann, spisovatel († 16. července 1923)
- 1. března – Jan Váňa, český filolog († 17. května 1915)
- 7. března – Josef Sylvestr Vaněček, český matematik († 13. srpna 1922)
- 9. března – Antonín Pulda, herec a režisér († 3. října 1894)
- 6. dubna – Jan Vincenc Diviš, cukrovarník, starosta, spisovatel († 13. říjen 1923)
- 16. dubna – Karel Zahradník, český matematik († 23. dubna 1916)
- 25. května – Jan Urban Jarník, profesor románských jazyků († 12. ledna 1923)
- 20. června – Josef Václav Myslbek, český sochař († 2. června 1922)
- 12. července – Leopold Adler, český fotograf († 8. května 1924)
- 1. srpna – František Kmoch, český dirigent a skladatel († 30. dubna 1912)
- 2. srpna – Josef Šmaha, herec a režisér († 11. května 1915)
- 16. srpna – Josef Brdlík, český podnikatel a politik († 22. listopadu 1932)
- 24. srpna – Jan Podlipný, pražský advokát a starosta († 19. března 1914)
- 31. srpna – Emil Weyr, český matematik († 25. ledna 1894)
- 1. září – Bartoloměj Navrátil, český matematik a fyzik († 12. dubna 1927)
- 7. září – Alexandr Brandejs, statkář, podnikatel a mecenáš († 19. května 1901)
- 26. září – Václav Robert z Kounic, český politik († 14. října 1913)
- 23. října – Anton Brenek, rakouský sochař českého původu († 18. listopadu 1908)
- 27. října – Josef von Pop, předlitavský státní úředník a politik († 20. července 1917)
- 8. listopadu – Bohumil Adámek, český básník a dramatik († 28. října 1915)
- 20. listopadu – Otakar Feistmantel, geolog a paleontolog († 10. února 1891)
- 21. listopadu – Věnceslav Hrubý, právník, filolog, historik a politik († 9. ledna 1933)
- 7. prosince – Johann Palisa, česko-rakouský astronom († 2. května 1925)
- 20. prosince – Hans Watzek, rakouský fotograf narozený v Čechách († 12. května 1903)
- 24. prosince – Jan Ladislav Pospíšil, knihkupec a starosta Hradce Králové († 6. března 1893)
- ? – Wilhelm Plenkner, český vodohospodářský inženýr († 1917)
Svět[editovat | editovat zdroj]
- 6. ledna – Christo Botev, bulharský básník a revolucionář († 1. června 1876)
- 12. ledna – Vasilij Ivanovič Surikov, ruský malíř († 6. března 1916)
- 13. ledna – Franz von Soxhlet, německý zemědělský chemik († 5. května 1926)
- 21. ledna – Henri Duparc, francouzský skladatel († 12. února 1933)
- 25. ledna – Vilém II. Württemberský, poslední württemberský král († 2. října 1921)
- 27. ledna – Heihačiró Tógó, japonský admirál († 30. května 1934)
- 5. února – Louis Schmeisser, německý konstruktér zbraní († 23. března 1917)
- 14. února – Jean Aicard, francouzský spisovatel, básník a dramatik († 13. května 1921)
- 16. února
- Hugo de Vries, holandský botanik, evoluční biolog († 21. května 1935)
- Octave Mirbeau, francouzský spisovatel († 16. února 1917)
- 18. března – Luisa Sasko-Koburská, britská princezna († 3. prosince 1939)
- 19. března – Wyatt Earp, americký šerif († 13. ledna 1929)
- 31. března – Diederik Korteweg, holandský matematik († 10. května 1941)
- 9. dubna
- Pierre Daniel Chantepie de la Saussaye, holandský religionista († 20. dubna 1920)
- Ezechiel Moreno Díaz, biskup a světec († 19. srpna 1906)
- 20. dubna – Kurd Lasswitz, německý matematika spisovatel († 17. října 1910)
- 21. dubna – Carl Stumpf, německý filozof, psycholog a muzikolog († 25. prosince 1936)
- 27. dubna – Ota I. Bavorský, bavorský král († 11. října 1916)
- 28. dubna – Ludwig Schytte, dánský pianista, skladatel, pedagog a lékárník († 10. listopadu 1909)
- 11. května – Wilhelm Windelband, německý filosof († 22. října 1915)
- 15. května – Viktor Michajlovič Vasněcov, ruský malíř († 23. července 1926)
- 18. května – Hermann Diels, německý klasický filolog, historik dějin filozofie († 4. června 1922)
- 22. května – Fritz von Uhde, německý malíř († 25. února 1911)
- 23. května – Otto Lilienthal, německý průkopník letectví a konstruktér († 10. srpna 1896)
- 24.května – Johanna Buska, německá herečka († 16.května 1922)
- 25. května – Helmuth von Moltke mladší, německý generál († 18. června 1916)
- 29. května – Anton Emanuel Schönbach, rakouský germanista a literární vědec († 25. srpna 1911)
- 7. června – Paul Gauguin, francouzský malíř († 8. května 1903)
- 15. června – Adolf Láng, uherský architekt († 2. května 1913)
- 9. července – Robert I. Parmský, vévoda v Parmě, Piacenze a Guastalle († 16. listopadu 1907)
- 13. července – Wojciech Dzieduszycki, předlitavský politik († 23. března 1909)
- 15. července – Vilfredo Pareto, italský ekonom († 19. srpna 1923)
- 18. července – William Gilbert Grace, anglický lékař a hráč kriketu († 23. října 1915)
- 25. července – Arthur Balfour, britský premiér († 19. března 1930)
- 27. července
- Loránd Eötvös, maďarský fyzik († 8. dubna 1919)
- Boris Stürmer, ruský ministerský předseda († 9. září 1917)
- 1. srpna – Rudolf Dührkoop, německý fotograf († 3. dubna 1918)
- 19. srpna – Gustave Caillebotte, francouzský malíř († 21. února 1894)
- 22. srpna – Pavle Jurišić Šturm, srbský generál († 14. ledna 1922)
- 26. srpna – Behice Sultan, osmanská princezna (sultánka), dcera sultána Abdülmecida I. († 30. listopadu 1876)
- 28. srpna – Ivan Nikolajevič Gorožankin, ruský botanik († 20. listopadu 1904)
- 3. října – Adolf von Jorkasch-Koch, předlitavský státní úředník a politik († 23. dubna 1909)
- 3. října – Franciszek Michejda, polský národní buditel († 12. února 1921)
- 5. října
- Vinzenz Baillet von Latour, předlitavský státní úředník a politik († 4. prosince 1913)
- Liborius von Frank, rakousko-uherský generál († 26. února 1935)
- Guido von List, rakouský básník, novinář a okultista († 17. května 1919)
- 16. října – Francis Darwin, britský botanik († 19. září 1925)
- 8. listopadu – Gottlob Frege, německý matematik († 26. července 1925)
- 11. listopadu – Zinovij Petrovič Rožestvenskij, viceadmirál ruského carského námořnictva († 13. ledna 1909)
- 24. listopadu – Lilli Lehmann, německá operní zpěvačka († 17. května 1929)
- 25. listopadu – María Catalina Irigoyen Echegaray, španělská řeholnice, blahoslavená († 10. října 1918)
- 26. listopadu – Pierre-Ernest Prins, francouzský malíř († 21. ledna 1913)
- 9. prosince – Hugo Glanz von Eicha, předlitavský šlechtic a politik († 9. června 1915)
- 19. prosince – Jules Richard, francouzský průmyslník a fotograf († 18. června 1930)
- 22. prosince – Ulrich von Wilamowitz-Moellendorff, německý klasický filolog († 25. září 1931)
- 31. prosince – Amos Burn, anglický šachový mistr († 25. listopadu 1925)
- ? – Jean Geiser, švýcarský fotograf († 1923)
- ? – Pierre-Georges Jeanniot, francouzský malíř († 1934)
Úmrtí[editovat | editovat zdroj]
Česko[editovat | editovat zdroj]
- 27. dubna – Josef Jüttner, český kartograf (* 12. září 1775)
- 12. června – Marie Eleonora Windischgrätzová, česká šlechtična, manželka Alfreda Windischgrätze (* 21. září 1796)
- 18. září – Felix Lichnovský z Voštic, slezský šlechtic a politik (* 5. dubna 1814)
- 15. prosince – Dominik František Kynský, učitel, kněz, básník a překladatel (* 4. října 1777)
- 18. prosince – Bernard Bolzano, významný německy hovořící matematik, kněz a filozof (* 5. října 1781)
Svět[editovat | editovat zdroj]
- 5. ledna – Ferdinando Orlandi, italský hudební skladatel a pedagog (* 7. října 1774)
- 9. ledna – Caroline Herschel, britská astronomka německého původu (* 16. března 1750)
- 14. ledna – Robert Adamson, skotský chemik a fotograf (* 26. dubna 1821)
- 20. ledna – Kristián VIII., dánský a norský král (* 18. září 1786)
- 22. ledna – Javier de Burgos, španělský právník, politik, novinář a překladatel (* 22. října 1778)
- 29. ledna – Joseph Görres, německý literární kritik a publicista (* 25. ledna 1776)
- 11. února – Thomas Cole, anglicko-americký malíř (* 1. února 1801)
- 23. února – John Quincy Adams, šestý prezident Spojených států amerických (* 11. června 1767)
- 14. března – Adriano Balbi, italský geograf a statistik (* 5. dubna 1782)
- 26. března – Steen Steensen Blicher, dánský kněz, básník a spisovatel (* 11. října 1782)
- 29. března – John Jacob Astor, americký obchodník a miliardář (* 17. července 1763)
- 14. dubna – Chačatur Abovjan, arménský spisovatel a národní buditel (* 15. října 1809)
- 3. května – Hans Ernst Karl von Zieten, pruský polní maršál (* 5. března 1770)
- 25. května – Annette von Droste-Hülshoffová, německá spisovatelka (* 10. ledna 1797)
- 8. dubna – Gaetano Donizetti, italský hudební skladatel (* 29. listopadu 1797)
- 7. června – Vissarion Grigorjevič Bělinskij, ruský literární kritik, estetik, radikální demokrat (* 13. června 1811)
- 27. června – Denys Affre, francouzský arcibiskup (* 27. září 1793)
- 4. července – François René de Chateaubriand, francouzský spisovatel a diplomat (* 4. září 1768)
- 5. srpna – Nicola Vaccai, italský skladatel a pedagog (* 15. března 1790)
- 7. srpna – Jöns Jacob Berzelius, švédský chemik (* 20. srpna 1779)
- 12. srpna – George Stephenson, anglický vynálezce, otec parostrojní železnice (* 9. června 1781)
- 22. září – James Dunlop, australský astronom (* 31. října 1793)
- 24. září – Branwell Brontë, anglický malíř a básník (* 26. června 1817)
- 6. října – Theodor Baillet de Latour, rakouský důstojník a politik (* 15. června 1780)
- 12. listopadu – Johann Gottfried Sommer, německý topograf a spisovatel (* 1782)
- 14. listopadu – Ludwig Schwanthaler, bavorský sochař (* 26. srpna 1802)
- 24. listopadu – William Lamb, britský státník (* 15. března 1779)
- 16. prosince – Bruno Abegg, pruský politik (* 17. ledna 1803)
- 19. prosince – Emily Brontëová, britská spisovatelka (* 30. července 1818)
- 28. prosince – Augustus d'Este, vnuk britského krále Jiřího III. (* 3. ledna 1794)
- ? – Ludwig Leichhardt, pruský cestovatel a přírodovědec (* 23. října 1813)
Hlavy států[editovat | editovat zdroj]
- České království – Ferdinand V. Dobrotivý/František Josef I.
- Papež – Pius IX.
- Království Velké Británie – Viktorie
- Francie – Ludvík Filip/Ludvík Napoleon
- Uherské království – Ferdinand V. Dobrotivý/František Josef I.
- Rakouské císařství – Ferdinand V. Dobrotivý/František Josef I.
- Osmanská říše – Abdulmecid
- Rusko – Mikuláš I. Pavlovič
- Dánsko – Kristián VIII./Frederik VII.
- Švédsko – Oskar I.
- Španělsko – Izabela II. Španělská
- Portugalsko – Marie II. Portugalská, Ferdinand II. Portugalský
- Řecko – Ota I. Řecký
- Prusko – Fridrich Vilém IV. Pruský
- Belgie – Leopold I. Belgický
- USA – James K. Polk
- Japonsko – Kómei
Externí odkazy[editovat | editovat zdroj]
Obrázky, zvuky či videa k tématu 1848 ve Wikimedia Commons
Digitalizované noviny a časopisy z roku 1848:
- Pražské noviny — rok 1848
- Květy — ročník 15 rok 1848
- Časopis českého Museum — ročník 22 rok 1848 (část)
- Časopis českého Museum — ročník 22 rok 1848 (část)
- Bohemia (deník pražských Němců) — ročník 21 rok 1848