1921
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából
1921 más naptárakban | |
Gergely-naptár | 1921 |
Ab urbe condita | 2674 |
Bahái naptár | 77 – 78 |
Berber naptár | 2871 |
Bizánci naptár | 7429 – 7430 |
Buddhista naptár | 2465 |
Burmai naptár | 1283 |
Dzsucse-naptár | 10 |
Etióp naptár | 1913 – 1914 |
Hindu naptárak | |
Vikram Samvat | 1976 – 1977 |
Shaka Samvat | 1843 – 1844 |
Kali juga | 5022 – 5023 |
Holocén naptár | 11921 |
Iráni naptár | 1299 – 1300 |
Japán naptár | 2581 (Jimmu-korszak) |
Kínai naptár | 4617–4618 |
Kopt naptár | 1637 – 1638 |
Koreai naptár | 4254 |
Muszlim naptár | 1339 – 1340 |
Örmény naptár | 1370 ԹՎ ՌՅՀ |
Thai szoláris naptár | 2464 |
Zsidó naptár | 5681 – 5682 |
Évszázadok: 19. század – 20. század – 21. század
Évtizedek: 1870-es évek – 1880-as évek – 1890-es évek – 1900-as évek – 1910-es évek – 1920-as évek – 1930-as évek – 1940-es évek – 1950-es évek – 1960-as évek – 1970-es évek
Évek: 1916 – 1917 – 1918 – 1919 – 1920 – 1921 – 1922 – 1923 – 1924 – 1925 – 1926
Tartalomjegyzék
Események[szerkesztés | forrásszöveg szerkesztése]
Határozott dátumú események[szerkesztés | forrásszöveg szerkesztése]
- január 20. – Csehszlovákiában megalakul a Csehszlovákia Kommunista Ifjúsági Szövetség.[1]
- március 4. – Beiktatják hivatalába az Egyesült Államok 29. elnökét, Warren G. Hardingot.[2]
- március 8. – A háza közelében anarchista merénylők megölik Eduardo Dato e Iradier spanyol miniszterelnököt.[3]
- március 12–15. – A csehszlovákiai Liberecben (korábban Reichenberg) megalakul a Csehszlovákiai Kommunista Párt ideiglenes német szekciója.[1]
- március 16. – A kemalista török kormány és Szovjet-Oroszország barátsági szerződést köt. (A szerződés értelmében Szovjet-Oroszország visszaadta Törökországnak az 1877-78-as orosz-török háború nyomán Oroszországhoz került Karsz és Ardahan vidékét.)[4]
- március 21. – II. Abdul-Medzsid szultán negyedik házassága Bihruz Kadin Effendivel.
- március 27. – IV. Károly megkísérli visszafoglalni a magyar trónt.
- március 30. – Csehszlovákia, a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság és Románia közös jegyzékben közlik a magyar kormánnyal, hogy IV. Károly távozását Magyarországról katonai erővel fogják kikényszeríteni.[1]
- április 5. – IV. Károly elhagyja Magyarországot.[1]
- április 14. – Megalakul a Bethlen-kormány.[5]
- április 15. – Általános sztrájkba lépnek a szlovákiai mezőgazdasági munkások.[1]
- április 23. – Románia előbb a Csehszlovákiával, majd június 7-én Jugoszláviával megkötött szerződése révén csatlakozik a kisantanthoz.
- június 7. – Román–jugoszláv védelmi szerződés.
- június 15–21. – Az olasz szocialista párt livornói kongresszusán megalakult az Olasz Kommunista Párt.
- június 26. – A Horvát Blokk memoranduma a horvát szuverenitásról.
- június 28. – Az SZHSZ nemzetgyűlés elfogadja a centralista, ún. vidovdani alkotmányt.
- július 11. – Mongólia függetlenné válása Kínától
- augusztus 3. – Az ún. államvédelmi (obznana-) törvény bevezetése a Szlovén–Horvát–Szerb Királyságban.
- augusztus 6. – A csehszlovák nemzetgyűlés törvényt fogad el a gyülekezési szabadság védelméről.[1]
- augusztus 14. – Kikiáltják a Pécs székhelyű ún. Baranya–bajai Szerb–Magyar Köztársaságot.
- augusztus 21.
- A Szlovén-Horvát-Szerb Királyságban betiltanak mindennemű kommunista tevékenységet.
- Feloszlik a Baranya-Bajai Köztársaság, területe Magyarországhoz illetve a nagy délszláv államhoz kerül.
- augusztus 22. – A magyar hadsereg bevonul az addig szerb megszállás alatt álló pécs-baranyai területre.
- augusztus 26. – Meggyilkolják a német fegyverszüneti delegációt vezető Matthias Erzbergert.[6]
- augusztus 28.
- Felkelés Nyugat-Magyarországon, a mai Burgenland területén, a trianoni békeszerződésben Ausztriának ítélt terület elcsatolásának meggátolására, amelyet a Rongyos Gárda indít.
- Az ágfalvi összecsapás az osztrák csendőrséggel.
- szeptember 3. – Trónra lép Karađorđević Sándor király.
- szeptember 8. – Újabb ágfalvi összecsapás a Rongyos Gárda és az osztrák rendőri alakulatok között.
- szeptember 26. – Csehszlovákiában Edvard Beneš vezetésével új kormány alakul.[1]
- október 4. – Nyugat-Magyarországot Prónay Pál Lajtabánság néven önálló államnak kiáltja ki.
- október 13. – A velencei egyezményt aláírja az Ausztria és a Magyarország.
- október 22. – Horthy Miklós hadparancsa a hadsereget a kormányzóra tett esküjére emlékezteti IV. Károllyal szemben.[7]
- október 23.
- IV. Károly magyar király második visszatérési kísérlete, a budaörsi csata – Károlyt foglyul ejtik.
- Csehszlovákia Romániával és a Szerb-Horvát-Szlovén Királysággal közösen részleges mozgósítást rendel el IV. Károly második magyarországi visszatérésével kapcsolatban.[1]
- november 5. – Horthy Miklós követelésének megfelelően a Rongyos Gárda kiüríti Burgenlandot, megszűnik a Lajtabánság és lezárul a nyugat-magyarországi felkelés első szakasza.
- november 20. – A Mirditai Köztársaság megszűnik, mert a népszövetségi bizottság visszaállította Albánia 1913-as határait, így területe ismét Albánia, illetve Szerbia része lett.
- november 26. – A Hlinka-féle Szlovák Néppárt kilép a cseh néppártiakkal közös parlamenti koalícióból és ellenzékbe vonul.[1]
- december 14–16. – Népszavazás Sopron hovatartozásáról: a szavazók 65%-a Magyarországot választja, ezzel a város megkapja a leghűségesebb város elnevezést.
- december 16. – Aláírják a csehszlovák-osztrák szerződést a határok kölcsönös tiszteletben tartásáról és szavatolásáról.[1]
Határozatlan dátumú események[szerkesztés | forrásszöveg szerkesztése]
- az év folyamán – A kolozsvári egyetem Szegedre költözik.
Az év témái[szerkesztés | forrásszöveg szerkesztése]
1921 a tudományban[szerkesztés | forrásszöveg szerkesztése]
1921 a légi közlekedésben[szerkesztés | forrásszöveg szerkesztése]
1921 a vasúti közlekedésben[szerkesztés | forrásszöveg szerkesztése]
1921 a filmművészetben[szerkesztés | forrásszöveg szerkesztése]
- április 17. – megalakul az Európai Filmszövetség (EFA).
- Megkezdődik az amerikai film öncenzúrája. Egy évtized alatt kialakul a tabuk kódexe: a filmen nem szabad nyitott ajakkal csókolózó párt, hónaljszőrzetet és franciaágyban alvó párt mutatni.
- Moszkvában filmfőiskolát alapítanak. Bemutatják a Sarló és kalapács című filmet, az elsőt a rangosabb szovjet nagyfilmek közül.
- The Four Horsemen of the Apocalypse (Az Apokalipszis négy lovasa) – főszereplő Rudolph Valentino
- The Kid – főszereplő Charles Chaplin és Jackie Coogan
- Árvák a viharban – főszereplő Lillian Gish és Dorothy Gish; rendező D. W. Griffith
- Fejős Pál – Arséne Lupin utolsó kalandja
- Balogh Béla – Elnémult harangok, A megfagyott gyermek, Sugárka, Galathea
- Boldváry Géza – Tavaszi szerelem
- Deésy Alfréd – A Balaton leánya
- Garas Márton – New York expressz kábel
1921 az irodalomban[szerkesztés | forrásszöveg szerkesztése]
1921 a zenében[szerkesztés | forrásszöveg szerkesztése]
- Bartók: I. hegedű-zongora szonáta írása, Négy zenekari darab hangszerelése
1921 a jogalkotásban[szerkesztés | forrásszöveg szerkesztése]
1921 a sportban[szerkesztés | forrásszöveg szerkesztése]
Születések[szerkesztés | forrásszöveg szerkesztése]
- január 1. – Suka Sándor, Jászai Mari-díjas magyar színművész, érdemes és kiváló művész († 1993)
- január 2. – Nagy Olga néprajzkutató († 2006)
- január 5. – Friedrich Dürrenmatt, svájci író († 1990)
- január 9. – Keleti Ágnes, a magyar tornasport legeredményesebb versenyzője, ötszörös olimpiai bajnok, a nemzet sportolója
- január 10. – Erdélyi Zsuzsanna, Kossuth-díjas magyar néprajztudós, folklorista, a nemzet művésze († 2015)
- január 13. – Csákányi László, színművész († 1992)
- január 19. – Mészöly Miklós, Kossuth-díjas író († 2001)
- január 21. – Bárczy Kató, színésznő († 1989)
- január 31. – Mario Lanza, olasz származású amerikai tenor († 1959)
- február 2. – Puja Frigyes, volt külügyminiszter († 2008)
- február 8. – Lana Turner, amerikai színésznő († 1995)
- február 27. – Szőllősy András, zeneszerző, zenetudós († 2007)
- március 3. – Kaján Tibor karikaturista, grafikus
- március 8. – Romhányi József, író († 1983)
- március 11. – Astor Piazzolla, argentin zeneszerző, zenekarvezető, harmonikás († 1992)
- március 20. – Rényi Alfréd, matematikus († 1970)
- március 25. – Jancsó Adrienne, előadóművész († 2006)
- április 18. – Gyarmati László, gyógyszerész, egyetemi tanár († 1980)
- április 25. – Karel Appel, holland absztrakt expresszionista festő, szobrász († 2006)
- május 2. – Ponori Thewrewk Aurél, csillagász († 2014)
- május 21. – Andrej Dmitrijevics Szaharov, magfizikus, Nobel-békedíjas emberjogi harcos († 1989)
- május 25. – Terplán Zénó gépészmérnök, egyetemi tanár, akadémikus († 2002)
- május 26. – Bárdy György, Jászai Mari-díjas magyar színművész, érdemes és kiváló művész († 2013)
- május 26. – Gedő Ilka, festő, grafikus († 1985)
- június 2. – Karinthy Ferenc, Kossuth-díjas magyar író († 1992)
- június 2. – Alexander Salkind, producer († 1997)
- június 19. – Bakó Jenő, úszó, edző, sportvezető, szakíró († 2000)
- június 23. – Buda Ernő, bányamérnök († 2005)
- június 30. – Balthazár Lajos, vívó († 1995)
- július 10. – Jake La Motta, amerikai profi ökölvívó
- július 21. – Antal Róbert, olimpiai bajnok vízilabdázó († 1995)
- július 31. – Bánki Zsuzsa, Jászai Mari-díjas magyar színművésznő, érdemes és kiváló művész(† 1998)
- augusztus 13. – Sarkadi Imre, Kossuth-díjas magyar író († 1961)
- szeptember 12. – Stanisław Lem, lengyel író († 2006)
- szeptember 13. – Biszku Béla, magyar politikus, belügyminiszter
- szeptember 16. – Köpeczi Béla művelődés- és irodalomtörténész, az MTA tagja, 1982–1988 között Magyarország művelődési minisztere († 2010)
- szeptember 27. – Jancsó Miklós filmrendező († 2014)
- október 13. – Yves Montand (er. Ivo Livi) olasz származású francia színész, énekes, előadóművész († 1991)
- október 31. – Bor Ambrus író, műfordító, publicista († 1995)
- október 31. – Szendi József magyar katolikus főpap
- november 5. – Cziffra György, zongoraművész († 1994)
- november 7. – Horváth János közgazdász, politikus, az Országgyűlés korelnöke
- november 9. – Viktor Csukarin, szovjet tornász († 1984)
- november 19. – Anda Géza, magyar származású svájci zongoraművész († 1976)
- november 21. – Joonas Kokkonen, finn zeneszerző († 1996)
- november 25. – Rákos Sándor, költő, műfordító († 1999)
- november 27. – Alexander Dubček, szlovák politikus, Csehszlovákia vezetője († 1992)
- november 27. – Pilinszky János, Kossuth-, Baumgarten- és József Attila-díjas magyar költő († 1981)
- december 16. – Aczél Tamás, magyar író, újságíró († 1994)
Halálozások[szerkesztés | forrásszöveg szerkesztése]
- február 8. – Pjotr Alekszejevics Kropotkin orosz herceg, földrajztudós, a darwini evolúciós elmélet híve (* 1842)
- április 12. – Stevanecz Antal szlovén író, tanár (* 1861)
- március 7. – Tersztyánszky Károly magyar katonatiszt, császári és királyi vezérezredes, első világháborús hadvezér (* 1854)
- július 4. – Antoni Grabowski, lengyel vegyészmérnök és korai eszperantista, aki fordításaival jelentősen befolyásolta az eszperantó irodalmi nyelv fejlődését (* 1857)
- augusztus 2. – Enrico Caruso, olasz operaénekes (tenor) (* 1873)
- augusztus 8. – Haggenmacher Károly, malomgépész, feltaláló (* 1835)
- augusztus 26. – Wekerle Sándor, miniszterelnök (* 1848)
- augusztus 29. – Joel Asaph Allen, amerikai zoológus, ornitológus (* 1838)
- szeptember 13. – Jánosi Béla esztéta, tudománytörténész, az MTA tagja (* 1857)
- szeptember 27. – Engelbert Humperdinck, német zeneszerző (* 1854)
- október 18. – III. Lajos bajor király (* 1845)
- november 8. – Hviezdoslav, szlovák költő (* 1849)
- november 14. – Goldziher Ignác, orientalista, egyetemi tanár, az MTA tagja (* 1850)
- december 21. – Jendrassik Ernő orvos, neurológus, fiziológus, az MTA tagja (* 1858)
- december 31. – Kiss József költő, „A Hét” folyóirat főszerkesztője (* 1843)
Nobel-díjasok[szerkesztés]
- A Nobel-díjat a svéd Alfred Nobel alapította, 1901 óta adják át, melyet a Svéd Királyi Tudományos Akadémia ítél oda a tudomány, az irodalom és humanitárius területen kimagasló eredményt elért magánszemélyeknek illetve intézményeknek.
Fizikai | Albert Einstein |
Kémiai | Frederick Soddy |
Orvosi-fiziológiai | nem adták ki |
Irodalmi | Anatole France |
Béke | Hjalmar Branting Christian Lous Lange |
Jegyzetek[szerkesztés | forrásszöveg szerkesztése]
- ^ a b c d e f g h i j Baló György–Lipovecz Iván: Tények Könyve '92, Ráció Kiadó Kft., [Budapest], 1992. 134. oldal, ISSN 0238-3748
- ↑ Matz, Klaus-Jürgen: Ki mikor uralkodott, kormányzott?. fordította: Hulley Orsolya, Magyar Könyvklub, Budapest, 2003, ISBN 963 547 849 6, 182. oldal
- ↑ Nádori Attila et al.: Britannica Hungarica Nagylexikon. 5. köt., CHR-DAV, Kossuth Kiadó, Budapest, 2012. 403-404. p.
- ↑ Pergel Antal: A török függetlenségi háború. In.: Rubicon. 2010/9. sz., 58. p.
- ↑ Bölöny József-Hubai László: Magyarország kormányai. 1848–2004. 5. bőv. és jav. kiad., Akadémiai Kiadó, Budapest, 2004. 96. p.
- ↑ Bödők Gergely: Forradalmak és ellenforradalmak. Politikai erőszak az első világháború után.. In.: Rubicon. XXV. évf., 278. (2015/1.) sz., 76-77. oldal, ISSN 0865-6347
- ↑ (2012.) „Horthy Miklós életpályájának krónikája” 5-6. szám, Kiadó: História folyóirat.